ועדת הבריאות, כנסת 24, פרוטוקול מספר 35, 2021-12-14 12:11

עידית סילמן: אנחנו מתחילים.

עידית סילמן: בוקר טוב, השם עימכם, צום קל.

עידית סילמן: י' בטבת תשפ"ב, 14 לדצמבר 2021 למניינם.

עידית סילמן: הנושא שאנחנו מחדשים לגביו את הוועדה עכשיו הוא הצעת צו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש)(בידוד בית והוראות שונות)(הוראת שעה)(תיקון מס' 15), התשפ"ב-2021.

עידית סילמן: אז אלינו הגיע הצו החדש, שמדבר על בידוד בית, הצו שבנדון.

עידית סילמן: כבוד היועצת המשפטית, בבקשה.

יעל סלנט: אנחנו מבקשים שמשרד הבריאות יסביר אולי בכמה מילים גם קצת על הצו, שבעצם זו הארכה של הצו הקודם וגם מה הסיבות וההצדקות להמשיך בבידוד של המחוסנים, מה הנתונים המעודכנים.

יעל סלנט: בעצם הצו הזה אומר בגדול שמי שמוגדר כמחלים לפי צו בידוד בית יחויב בבידוד עם שובו מחוץ לארץ, למעט אם הוא שב ממדינה שהוגבלה היציאה אליה בתקנות, לפי סעיף 7א' לחוק הסמכויות, שאז חל עליו הסדר אחר והוא חייב בבידוד מלא, בידוד במלונית במדינות מסוימות.

יעל סלנט: ההסדר שלפנינו מדבר על מי שחזר ממדינות שלא הוגבלה היציאה אליהו והוא גם לא היה בהן ב-14 הימים שקדמו לחזרה שלו לישראל במדינה שהוגבלה היציאה אלה, אז הוא – גם במידה והוא מחוסן או יהיה מוגדר כמחלים הוא יהיה חייב בבידוד.

יעל סלנט: הוא יצטרך לעשות בדיקה.

עידית סילמן: PCR, מיד עם שובו.

יעל סלנט: שתי בדיקות.

יעל סלנט: אחד מיד בכניסתו לישראל והבדיקה השנייה תיערך לכל המוקדם במהלך היום השלישי לתקופת הבידוד ולאחר שחלפו 24 שעות מהבדיקה הקודמת ורק כשיש תוצאה שלילית בשתי הבדיקות ובתנאי שלא היו לו תסמינים, הוא יכול לצאת מהבידוד.

יעל סלנט: אולי תסבירו קצת מהן הסיבות להארכת התוקף עד לשנת 2022?

עידית סילמן: אילנה בעצם מה השתנה מאז הפעם האחרונה שנפגשנו כאן, איזה דברים אנחנו מכירים, מהי מגמת העלייה ה - - - האקפוניציאלית של אותם הנתונים, שאני את חלקם ראיתי באמת גם בדיונים סגורים יותר, פתוחים יותר, משותפים יותר.

עידית סילמן: אז בואו ניתן כאן את הרקע.

עידית סילמן: בבקשה, רשות הדיבור שלך.

אתי גנס: טוב, אז בוקר טוב לכולם.

אתי גנס: מבחינת עדכונים נכון להיום בבוקר, אנחנו עומדים על 67 מרוצפים לווריאנט האומיקרון בישראל ועוד מספר שנמצאים בחשד גבוהה שעלה בצורה מאוד משמעותית של 129, הרוב בקרב החשודים בהידבקות הם חוזרים מחו"ל.

עידית סילמן: רגע אני רוצה לדעת, 67 אמרת שהם כבר חשופים לווריאנט?

אתי גנס: 67 כבר מרוצפים ודאיים לאומיקרון ועוד 129 מוגדרים כחשד גבוהה, מרביתם חוזרי חו"ל או מגעים הדוקים של חוזרי חו"ל.

אתי גנס: יש חלק קטן שהוא כרגע, לפי חקירות אפידמיולוגיות מצביע על תחילה של מקרים ראשונים בקהילה, שאנחנו לא מצליחים לקשור אותם בצורה ישירה נכון לעכשיו לחוזרי חו"ל, אבל עדיין, ההערכה שלנו שאנחנו מדברים על מוקדים מאוד מאוד נקודתיים ומצומצמים בקהילה ואנחנו עדיין מצליחים לשלוט באירוע ולהגיע לרוב המכריע של מגעים של חולים ולדגום אותם, לוודא שהם נמצאים בבידוד - כולל פיקוח מאוד מאוד הדוק של מנהלת האכיפה, שמסייעת לנו בבקרה ובשליטה וכמובן, פיקוח במלוניות מטעם המדינה ודיגום חוזר של כל המגעים.

אתי גנס: נכון להיום אנחנו ממשיכים במאמץ לדגום את כלל חוזרי החו"ל ועושים מעקב הדוק וקפדני אחרי בדיקת קיצור בידוד ביום השלישי וביום השביעי, בהתאם ליעד ממנו אנשים חזרו - אם זו מדינה שיש לגביה הגבלת יציאה, אז בעצם כולם גם מחוסנים וגם מחלימים יש עליהם דרישה לחובת בידוד מלאה, עם אפשרות בידוד לשבעה ימי בידוד וחוזרים מיתר היעדים, במידה אם מחלימים או מחוסנים מתבקשים לעשות בדיקה ביום השלישי.

אתי גנס: עד כאן ראינו היענות טובה של ציבור לביצוע של הבדיקה.

אתי גנס: מאז תחילת דצמבר אנחנו עומדים על 92 אחוז מהאנשים שמבצעים בדיקה ביום השלישי, שזה בהחלט שינוי משמעותי, זה אומר שבהחלט הציבור כן עוקב אחרי ההמלצות.

אתי גנס: אנחנו שולחים גם המלצות ותזכורות במסרונים שלנו, של משרד הבריאות לכלל המבודדים שמתבקשים לעשות בדיקה וגם עושים בדיקות יזומות למי שביצע -כך שבעצם מרבית האנשים כן עושים בדיקות ומקצרים בידוד על סמך תוצאה שלילית.

אתי גנס: נכון לנתונים של עד כה, נכון לאתמול, אנחנו עומדים על כ-310 חולים מאומתים בקרב חוזרי חו"ל מכל היעדים וזה מתוך 117,000 שחזרו מתחילת חודש דצמבר לישראל ועשו בדיקה לקיצור הבידוד – אם זה היום השלישי ואם זה ביום השביעי.

מיכל מרים וולדיגר: רגע התבלבלתי, מה זה ה-67?

יעל סלנט: לא, זה לא בזן החדש.

יעל סלנט: זה בכללי.

מיכל מרים וולדיגר: אה אוקי בכלל.

מיכל מרים וולדיגר: אז אלה שבזן החדש כלולים בתוך ה-314?

אילנה גנס: כן.

יעל סלנט: 67 מרוצפים לווריאנט.

מיכל מרים וולדיגר: מתוך ה- 314 רק 69 נדבקו בווריאנט.

אילנה גנס: נכון, אבל בגלל שאנחנו מדברים על צו בידוד שכרגע חל על כלל החוזרים אז אני מציגה גם את הנתונים האלה שמתייחסים לא רק לחוזרים ממדינות אדומות בסיכון מירבי שיש לגביהן הגבלת יציאה, אלא לגבי כלל החוזרים מחו"ל שעבורם הרחבנו את חובת הבידוד, כי אנחנו בעצם מתחילים לראות עלייה משמעותית ומהירה בקצב התפשטות הווריאנט במדינות אחרות.

אילנה גנס: כרגע אנחנו רואים בעיקר עלייה במדינות של מערב אירופה – בריטניה ודנמרק שכבר לפני מספר ימים חצו רף של מעל 10% מהריצופים במדינה שהם חיוביים לאומיקרון ואנחנו רואים גם מגמת עלייה במדינות נוספות שמדווחות גם על בעצם מקרים רבים של הדבקה קהילתית שככל הנראה מעלים חשד שהווריאנט נמצא בהם כבר בתפוצה יותר נרחבת ממה שאנחנו רואים בריצופים שהם מעלים וכמובן יש גם לא מעט מדינות שאנחנו עדיים לא יודעים לסווג אותם בצורה מדויקת כי הן לא עושות ריצופים, לא מעלות תוצאות של ריצופים, גם ממזרח איופה ששם יש לנו פחות מידע, אבל זה משהו שאנחנו עושים היום מעקב בתדירות יום יומית בשביל להבין את תמונת המצב בעולם ולזהות את אותם מוקדים ואת אותן המדינות שהנסיעה אליהן ככל הנראה צפויה להיות ברוכה באחוז הדבקות יותר גבוה.

אילנה גנס: ההצדקה האפידמיולוגית שאנחנו כרגע עדיין מחמירים תנאים גם לגבי מחוסנים ומחלימים, מבוססת בעצם על מספר נתונים.

אילנה גנס: אחד, אנחנו רואים בפועל הלכה למעשה שבקב החוזרים שמרוצפים או נמצאים בחשד גבוהה, חוזרי חו"ל לווריאנט, אנחנו רואים נתח משמעותי של מחוסנים ומחלילם - כולל מחוסני בוסטר.

אילנה גנס: רובם כבר עברו כמה חודשים מאז קבלת מנת הבוסטר שלהם אבל עדיין, גם אנשים שאנחנו עד עכשיו הגדרנו אותם כמוגנים כי הם מחוסנים או מחלימים טריים או מחוסני בוסטר, אנחנו רואים בהם יותר הדבקות ממה שראינו בעבר וגם כל הפרסומים החדשים שהועלו השבוע, שמדברים על מבחני נטרול מעבדתיים עדיין, כמובן אלה עדיין מבחני מעבדה – זה עדיין לא החיים האמיתיים של הדבקות קליניות ועל זה עדיין אין דאטה מתוקף, מהעולם, אבל לפחות ממבחני הנטרול, אנחנו רואים ירידה במבחני הנטרול בקרב מחוסנים, כולל מחוסני פייזר, כולל מחוסני בוסטר שיש ירידה ביעילות החיסונית.

אילנה גנס: הקבוצה שאנחנו רואים בה הכי פחות הדבקות כרגע וגם לפי - - -.

מיכל מרים וולדיגר: לא הבנתי.

מיכל מרים וולדיגר: יש ירידה בהגנה את מתכוונת?

אילנה גנס: ירידה בהגנה החיסונית, נכון.

אילנה גנס: כרגע זה מה שאנחנו לומדים ממבחן הנטרול ויש מספר פרסומים שעלו השבוע גם מגרמניה, אנגליה ואוסטריה בעיקר, שבנויים על סרומים של מחוסנים ומחלימים במדינות שלהם, כולל מחוסני פייזר ומודרנה, שבעיקר רלוונטיים אלינו – למדינת ישראל, שאנחנו בהחלט רואים לפי מבחנים מעבדתיים ירידה או צפי לפוטנציאל לירידה במועילות החיסונית.

אילנה גנס: היא עדיין נשמרת בהגנה בפני תחלואה קשה ואנחנו רואים את זה.

אילנה גנס: הקבוצה שכרגע נראית לנו המוגנת ביותר זה מחוסני הבוסטר הטריים יותר, כאלה שחוסנו בתקופה האחרונה ומחלימים שקיבלו לפחות מנת חיסון אחת.

אילנה גנס: אגב, אין הבדל במבחני הנטרול לפי מה שאנחנו רואים בפרסומים בין מחלימים שקיבלו מנה אחת או שתי מנות, אפילו יש שם כאלה שקיבלו כבר שלוש מנות.

אילנה גנס: כולם נראים כרגע במבחני המעבדה מוגנים במידה דומה מאוד, כך שזה רק מחזק את האמירה ואת ההמלצות המקצועיות שלנו.

אילנה גנס: מחלימים שעבר חצי שנה ממועד ההחלמה שהם או מחלימי סרולוגיה שטרם השלימו מנת חיסון, ההמלצה היא מאוד מאוד חזקה שגם יצאה השבוע בעקבות דיון סת"מ שקיימנו בנושא להשלים מנת חיסון בהקדם האפשרי ובכלל, גם מי שלא קיבל מנת בוסטר – נכון להיום אנחנו על קרוב למיליון וחצי אנשים שזכאים לקבל מנת בוסטר שלישית וטרם השלימו אותה.

אילנה גנס: לפי כל ההערכות, מי שמחוסן במנת בוסטר מוגן ברמה הרבה יותר טובה, בהשוואה למחוסנים של שתי מנות ולכן חלק מהמאמץ שאנחנו עושים כרגע, גם עם בידוד מפוקח, בדיקות וכל המאמצים שמושקעים כרגע מוכוונים לניסיון להרוויח כמה שיותר זמן ולאפשר לאנשים שטרם השלימו מנת בוסטר, מחלימים שטרם השלימו מנת חיסון, להשלים את ההגנה החיסונית בשביל שברגע שהווריאנט הזה, ככל הנראה כפי שאנחנו צופים, ברגע שהוא יתפשט בשלב מסוים, אנחנו לא יכולים למנוע את הכניסה שלו.

אילנה גנס: אנחנו בהחלט יכולים לעכב את הכניסה שלו ולצמצם את ההתפשטות שלו בארץ ובינתיים להרוויח זמן ולהגיע לאחוז כיסוי יותר גבוה גם של מחוסני בוסטר, גם של מחלימים שטרם השלימו מנת חיסון, ילדים שרק עכשיו – בגילאי 5-11 התחילו להתחסן ולכן זה בעצם שני הכיוונים העיקריים שאנחנו פועלים בהם.

אילנה גנס: האחד זה לצמצם את ההתפשטות של הווריאנט בישראל והשני להשלים את פערי ההתחסנות במהירות האפשרית.

מיכל מרים וולדיגר: את בעצם אומרת שהאלה שכבר קיבלו חיסון, שלושה חיסונים יותר נכון, יחד עם הבוסטר והשניים הראשונים, הם קיבלו את זה לפני, בין הראשונים שהתחילו, מתי זה התחיל רק?

אילנה גנס: לפני ארבעה וחצי חודשים, הכי וותיקים שלנו.

מיכל מרים וולדיגר: אז הם כבר רמת ההגנה שלהם נחלשת, כלומר את צופה חיסון רביעי?

אילנה גנס: כרגע אנחנו לא רואים היתכנות לחיסון רביעי, לפחות בשלב המיידי.

אילנה גנס: זה עלה לדיון סת"מ וכרגע אין שום המלצה למתן מנת חיסון.

עידית סילמן: זה נמצא בדיונים אבל כרגע עדיין לא יצר - - - גורם, את זה צריך לומר.

עידית סילמן: אוקיי, אי לכך ובהתאם לזאת, מדינות העולם שנמצאות בזווית שהיא אדומה והלאה – מה המצב בעולם ונשמח לקבל קצת מידע על למה אנחנו בעצם מבודדים את השבים מחו"ל?

אילנה גנס: אוקיי, אז קודם כל כרגע אנחנו רואים כמובן התפשטות מאוד מאוד נרחבת בכל מדינות דרום אפריקה.

אילנה גנס: חלק מהנתונים אנחנו רואים גם לפי חוזרים מחו"ל אלינו לישראל, חלקם מדווחים על ידי מדינות אירופה שיש להן קשרי תעופה עם מדינות אפריקה, למרות שהם צומצמו בשבועיים האחרונים ובכל זאת, עדיין יש היקפי תחלואה גדולים כולל מדינות שהן יותר צפוניות ביבשת אפריקה, כמו קניה – אנחנו בקשר הדוק עם הרבה מאוד מדינות באירופה שבודקות ומרצפות ואנחנו עושים בעצם שיתוף מידע בינינו.

אילנה גנס: מעבר למדינות דרום אפריקה שאנחנו מעריכים שהתפוצה שם היא מעל ל-70% במרבית המדינות, בכל אופן זו תפוצה רחבה מאוד עם הדבקה קהילתית רחבה אנחנו רואים מגמת עלייה במדינות אירופה.

אילנה גנס: כפי שציינתי, הראשונות בהן שכבר מדווחות על מעל 10%, אגב בבריטניה היום כבר מדווחים על מעל 20% ריצוף של אומיקרון מכלל הריצופים שמבצעים ובריטניה מרצפת המון דגימות באופן שוטף, כך שבהחלט אפשר להתייחס בצורה מאוד מאוד נאמנה לדיווחים שאנחנו מקבלים משם.

אילנה גנס: דנמרק גם היא חצתה לפני יומיים קו של מעל ל-10% תפוצה, כולל עדויות להדבקה קהילתית.

אילנה גנס: כלומר, לאו דווקא בקרב חוזרי חו"ל ואנחנו רואים גם מגמות גומות שממשיכות להתפתח במדינות נוספות שכרגע אנחנו שוב, היום בהערכת מצב נוספת ואני מעריכה שהרשימה הזאת תתרחב כבר היום למדינות נוספות.

אילנה גנס: אבל כמובן, כל מה שסובב בריטניה ודנמרק, אנחנו רואים את בלגיה עם דיווחים משמעותיים של עליית תחלואה ומדינות נוספות שיתווספו לרשימה בימים הקרובים והדינאמיקה היא מאוד מאוד מהירה.

אילנה גנס: אנחנו רואים דרך אגב, גם מדינות נוספות שאין לנו נתונים של ריצופים משם.

אילנה גנס: כמו למשל מזרח אירופה, יש לנו כבר חוזרים מהונגריה, חוזרים מבלארוס שריצפנו כאן בארץ, כולל מטופל שנמצא במצב קשה שחזר בלארוס, לא מחוסן שמאושפז.

אילנה גנס: אבל עד עכשיו בעצם מבחינת הקליניקה, לפחות נכון לרגע זה אנחנו עדיין לא רואים תחלואה קשה או משמעותית בעקבות הווריאנט.

אילנה גנס: אבל חשוב לציין שזה עדיין מאוד מאוד ראשוני וקשה לקבוע ולכן, בשלב הזה כל עוד אנחנו עדיין לא מבינים לגמרי את המשמעויות הקליניות של הווריאנט הזה ואנחנו רואים את המשמעויות האפידמיולוגית המאוד מדאיגות של ההתפשטות שלו ואת קצב ההדבקה המהיר, אנחנו מבינים שגם אם הוא לא יהיה יותר אלים אלא רק הרבה יותר מדבק, לפי ההערכות שלנו אנחנו צפויים להגיע למספר מאוד מאוד גבוה של חולים, שללא ספק יצרו קושי גדול לתת מענה רפואי מיטבי – אם זה בקופות ואם זה בבתי חולים ובמערך האשפוז ולכן אנחנו רוצים לצמצם את זה.

עידית סילמן: בסדר, גם בהשפעה צריך לומר שבטווח הרחוק של הקורונה, להשפעות הארוכות טווח שאנחנו לא יודעים עליהן עדיין ולא מבינים.

יעל סלנט: השאלה היא אם אפשר, בהמשך למה שאמרת, האם אפשר באמת לדבר על מדינות מסוימות שהמחוסנים יצטרכו בידוד בחזרה מהן או שבאמת צריך לדבר בצורה רחבה על הכל.

אילנה גנס: כרגע אנחנו מנסים לזהות מוקדים ששם אנחנו יכולים להגיד בוודאות מאוד מאוד משמעותית שאכן התפוצה שם נרחבת ולכן הן מצדיקות את הגבלת היציאה.

אילנה גנס: חשוב לציין שבסוף הגבלת יציאה זו ההגבלה החמורה ביותר שיש היום, גם מבחינה משפטית ואנחנו מבינים את הקושי המאוד מאוד גדול ואנחנו מבקשים.

עידית סילמן: להגביל יציאה, כן.

יעל סלנט: אבל לא התכוונתי להגבלת יציאה, התכוונתי לבידוד.

יעל סלנט: בעצם כל המחוסנים שחוזרים מכל המדינות כרגע מחוייבים בבידוד של משהו כמו שלושה ימים, זה תלוי מתי חוזרת התשובה שלהם.

יעל סלנט: אז השאלה היא האם באמת הייתה חשיבה להגביל את זה רק למדינות מסוימות.

יעל סלנט: זאת אומרת לא עבור מי שחוזר מכל המדינות, אלא להגביל את זה לחוזרים ממדינות מסוימות שכרגע דיברת על חלק מהן.

אילנה גנס: שוב, כרגע להבנתנו זה לא משהו שהוא עומד על הפרק.

אילנה גנס: גם בגלל שאנחנו כרגע בתחילת גל תחלואה והתפשטות של אומיקרון ברוב המדינות שמהן יש לנו תעבורה תעופתית משמעותית ולכן כרגע זה משהו שהוא לדעתנו לא רלוונטי ויהיה קשה לסמן יעד כזה או אחר.

אילנה גנס: אנחנו כן מנסים לסמן אותו בהקשר של הגבלות יציאה אבל לגבי חוזרים מחו"ל, בגלל שאנחנו רואים – הרבה פעמים זו גם האינדיקציה היחידה שלנו, שמאפשרת לנו להבין מהי תמונת המצב באותה המדינה שנותנת לנו גם כלים בשביל לקבל החלטות להמשך.

עידית סילמן: אוקיי, שאלות נוספות?

יעל סלנט: רציתי לשאול, פורסם בתקשורת בכמה מקומות ועוד לא ראינו תקנות מהסוג הזה, אבל פורסם בתקשורת שתהיה חובת בדיקה – להבדיל מהמנגנון של הצו שמדבר על כך שיש אפשרות לבדוק או להיבדק ורק מי שרוצה לקצר בידוד צריך להיבדק.

יעל סלנט: קראנו בתקשורת שיש איזו שהיא החלטה של הממשלה בדבר חובת בדיקה וקנס משמעותי על מי שמסרב להיבדק ורצינו לשאול עצם, אני מבינה שכרגע זה לא משהו שקרה או אמור לקרות כרגע.

יעל סלנט: אבל איך זה, איך הדברים עומדים זה מול זה?

טל וינר שילה: זה נושא שנמצא עדיין בבחינה ממשלתית, אנחנו עדיין – כמו שאת אמרת, זה עדיין לא יוצא לפועל.

טל וינר שילה: כרגע זה נושא שהוא בבחינה ואם הוא יהיה הוא כמובן גם יצטרך להיות מעוגן בתקנות וכרגע הוא לא מעוגן בצו ולא מעוגן בתקנות מכוח החוק.

יעל סלנט: אוקיי.

עידית סילמן: אילנה האם נכון לומר שביחס למדינות העולם כרגע, ישראל מהווה איזה שהוא "אי ירוק"?

עידית סילמן: ביחס לתחלואת העולם איך אנחנו מסתכלים על עצמינו?

אילנה גנס: כרגע אנחנו יודעים להגיד בוודאות מאוד גבוהה שהמקרים שאנחנו יודעים עליהם הם בשליטה מאוד מאוד טובה.

אילנה גנס: אנחנו מכירים את כל שרשראות ההדבקה שנוצרו אצלינו ושולטים בהן טוב, הצלחנו להגיע למעל 95% מהמגעים של חולים מאומתים, לדגום אותם ולוודא שהם נמצאים בבידוד ולכן, להבנתנו, תמונת המצב שלנו היא שהאירוע הוא לחלוטין בשליטה כרגע.

אילנה גנס: כמובן, ככל שאנחנו נראה יותר מקרים של הדבקה קהילתית שהם לא מקושרים לחו"ל זה - - -.

מיכל מרים וולדיגר: אבל היו פרסומים על בני ברק על כיתות שלמות שנדבקו ונמצאים בבידוד.

אילנה גנס: בכל האירועים האלה כרגע, לפי התוצאות מדובר בזן הדלתא.

עידית סילמן: אנחנו מדברים עכשיו על האומיקרון.

עידית סילמן: כן בבקשה, נציגים.

שי גל: כן שלום גבירתי יושבת ראש הוועדה.

שי גל: שמי שי גל, ראש תחום כנסת וממשלה בפורום העצמאיים מבית ההסתדרות.

שי גל: אני פוגש את אילנה - - -.

עידית סילמן: מה זה אומר ראש תחום כנסת וממשלה?

שי גל: פורום העצמאיים מבית ההסתדרות.

שי גל: את בוודאי ראית אותי כבר כאן בדיונים אצלך לפני.

עידית סילמן: כן, כן בוודאי.

שי גל: אני רוצה לדבר על הסיפור של הבידוד.

עידית סילמן: אתם בעצם מייצגים את העצמאיים בהסתדרות?

שי גל: כן, בדיוק.

עידית סילמן: יפה, אוקיי.

שי גל: ואני ארצה לומר שבאותה בהילות שבה מאשרים תקנות ואז מאריכים אותן, אני ארצה שהוועדה תיתן את דעתה גם להשלכות של התקנות וההגבלות, מה זה אומר?

שי גל: חובת הבידוד הזאת, שאני לא חולק על הצורך האפידמיולוגי שלה, אנחנו נפגשים אילנה בכל דיון והעבודה שלך מאוד מקצועית, אבל חסרים לי כאן נציגים של משרד הכלכלה ומשרד האוצר, כי יש השלכות כלכליות.

שי גל: בוודאי תשאלו מה הקשר של נציגי כלכלה ואוצר לוועדת הבריאות, אז התשובה היא שההחלטות שלכן למעשה נוגעות לכלכלת ישראל ונוגעות לפרנסתם ובפרט לחייהם של עסקים קטנים.

שי גל: אני ודע גברתי עד כמה העסקים הקטנים חשובים לך, אני מכיר את פועלך בנושא – פועלך ולא רק התבטאויות, בשונה מאחרים ואני מצפה מהכנסת.

עידית סילמן: מה אתה מכיר בפועלי בנושא?

שי גל: אני מכיר את החוק שהגשת ואני שומע את הדברים שאת אומרת תמיד.

עידית סילמן: סתם, סתם, נו אמרת, בסדר.

עידית סילמן: תודה.

עידית סילמן: אנחנו פשוט לא אוהבים התחנפויות מיותרות, אז אנחנו.

שי גל: לא.

שי גל: אני מציין כי אני יודע שזה חשוב לך והדברים שלי לא יפלו על אוזניים ערלות.

עידית סילמן: בוודאי, אני רק מזכירה לך שההשלכות של מה שאתה מדבר עליו אין לי ספק לגביהן ואנחנו בשמחה נזמן גם את נציגי משרד הכלכלה והאוצר.

שי גל: זה חשוב מאוד.

עידית סילמן: אבל כן, אולי יש פה?

עידית סילמן: אני לא יודעת אני לא חושבת.

שי גל: לא אין, אין פה.

עידית סילמן: אני רואה פה משפטים וכדומה.

עידית סילמן: אבל כן יש לנו פה וועדות שמתעסקות בזה ולשם הולכות גם התקנות.

שי גל: נכון ואני יושב שם, אבל גם הוועדה הזאתי, יש לה סמכויות ואני אצפה מהכנסת לא להיות חותמת גומי לתקנות ושאם צריך גם ללחוץ על הברקס.

שי גל: אתם יודעים לעשות את זה כשצריך, זה לא נעשה מספיק בהקשר של העסקים והעצמאיים.

עידית סילמן: מה ההקשר שלך שי גל?

עידית סילמן: בוא תגיד לי.

שי גל: הציפייה שלי היא שתהיה דרישה קודם כל לנציגים של המשרדים הכלכליים כאן בדיונים האלה, בכל הדיונים של התקנות הקשורות לזה.

עידית סילמן: נזמן אותם, זה יבוצע.

שי גל: בגדול, לא רק ממך אלא מהוועדות באופן כללי אני מצפה לא להיות חותמת גומי לתקנות.

שי גל: אם צריך ללחוץ על הברקס, לעכב אישורים של תקנות כשאין תשובה לדברים שמאוד מאוד חשובים לציבור.

שי גל: הממשלה הרי עובדת אצל הכנסת ולא להיפך.

עידית סילמן: נכון ואני יכולה להגיד לך שבתור יושבת ראש הקואליציה, אנחנו מאוד מקפידים על זה ואנחנו גם עושים על זה ישיבות ביחד.

עידית סילמן: יושבי ראש הוועדות השונות שמתעסקות בנושא של הקורונה, כשהצווים מגיעים – הרי הצווים מגיעים לחמש וועדות שונות.

שי גל: כן.

עידית סילמן: כלכלה, בריאות, חוקה, חינוך ועוד ואנחנו באמת, כל אחד בתחום אחריותו ואין ספק וזה נאמר גם על ידי שר התיירות ונאמר על ידי נציגים נוספים במשרד הכלכלה, שצריכים להתייחס לעניין הזה של העצמאיים.

מיכל מרים וולדיגר: להחליף מקצוע (צוחקת).

עידית סילמן: אני רק אומר שההתייחסות שלי היא התייחסות בריאותית.

עידית סילמן: אנחנו כאן בוועדת בריאות ואני כמובן אזמן לדיונים הבאים לבקשתכם בשמחה את נציגי משרד האוצר והכלכלה, אנא רשמו זאת לפניכם לבדוק את זה.

מיכל מרים וולדיגר: אבל באמת עכשיו, מי מממן את זה?

עידית סילמן: ועוד הפעם, שוב, אנחנו יכולים לנסות לסייע לך ואני אוכל בשמחה להיפגש איתכם על מנת לראות איך אנחנו יכולים לסייע לכם בזרוע הזאתי.

עידית סילמן: אני יכולה לומר שאין אנחנו חותמת גומי, גם בפעם הקודמת שאנחנו הארכנו את התקנות אנחנו הארכנו אותן בפאזות, לא הארכתי אותן לתקופת הזמן הממושכת שנתבקשנו, הארכנו אותן לתקופת זמן קצרה יותר עם בדיקה בהתאמה לאותם הממצאים האפידמיולוגיים, גם כרגע, כל מה שאנחנו נעשה כאן יהיה לטווח זמן מאוד קצר ולא לעד ועד בכלל, בהתאם לאותם ממצאים אפידמיולוגיים ובהתאם למעכב שלנו אחרי האומיקרון, כדי לוודא שאנחנו באמת לא גוזרים על הציבור איזה שהוא משהו שיהיה קשה לעמוד בו.

עידית סילמן: אז נכון, יש פה עניין של שלושה ימים של בידוד בית, שהוא לא פשוט והוא גם באמת.

שי גל: זה באמת אסון על התיירות.

עידית סילמן: נכון, זה באמת מאוד מאוד משמעותי.

עידית סילמן: מנגד אנחנו לא עושים את זה לעד ועד בכלל.

קריאה: לא אבל גם מי נושא בזה בכלל?

עידית סילמן: אנחנו לא עושים את זה מנגד עד ועד בכלל, אנחנו עושים את זה לתקופה ואם אנחנו נאריך את זה אז גם כן, אנחנו נבדוק בדיוק לכמה ימים ואני מדברת במונחים של ימים כי אנחנו מדברים כאן עדיין על בחינה צמודה של משרד הבריאות ביחד עם משרד המשפטים וביחד עם מעקב שלנו ואני אשים פה מעקבים שלנו אחרי הדבר הזה כדי לוודא שאנחנו לא גוזרים על הציבור משהו שאין צורך בו בוודאי.

שי גל: אני שמח על כך גברתי יושבת הראש ותודה רבה.

עידית סילמן: תודה רבה ואני אשמח להיפגש איתך כמובן, דלתי פתוחה בפניכם ובהחלט העצמאיים והעסקים וכמובן, מורי הדרך ומדריכי הטיולים.

עידית סילמן: אני באה מהעולם הזה ובעצמי הייתי מדריכת טיולים, אז זה חשוב לי מאוד ואני חושבת שזה נכון.

שי גל: תודה גברתי.

עידית סילמן: וגם כאן, זה כהוראת שעה, זה משהו זמני אז אנחנו תיכף נגיד את התאריכים.

שי גל: נכון אבל גם זמני עשוי להפוך לקבוע וגם זמני יחסית זה.

עידית סילמן: הזמני נאמר מפי מישהו שהוא הקבוע במזרח התיכון ואנחנו נשתדל שפה הוא לא יהיה.

שי גל: כן, אבל גם זמני יש לו מחירים כלכליים שהבית הזה - - - אליהם.

עידית סילמן: אתה צודק בהחלט, אבל אני רוצה רגע להגיד משהו.

שי גל: בבקשה.

עידית סילמן: בסופו של דבר אנחנו מעוניינים לשמר את החינוך פתוח ואת הכלכלה פתוחה, פה של מדינת ישראל.

עידית סילמן: לכל דבר יש מחיר וכדי לשמר את הדברים האלה פתוחים וכדי לשמור עליהם ולאפשר אותם בצורה הכי טובה שיש, ללא בידודי בית מיותרים ועם בוסטרים שניתנים כאן, באמת, by far, לפני כל מדינות העולם, אז אנחנו.

שי גל: גברתי, על השיקולים האפידמיולוגיים ועל העבודה של משרד הבריאות אנחנו רק אומרים ולא רק אנחנו.

עידית סילמן: כן, כן אני מבינה.

שי גל: שדרושה התייחסות גם להפסדים שנובעים מההתנהלות הזו עבור ציבור העצמאיים ובמקרה הזה סוכני נסיעות וכל העוסקים בתיירות – את הזכרת את מורי הדרך, שגם הם משלמים מחיר מאוד מאוד כבד וצריך לתת את הדעת לכך עד יעבור זעם ולצערי לא נעשה דבר בעניין הזה, אולי אפשר לומר שלא נעשה די.

שי גל: לא נעשה דבר, זה לא מדויק – לא נעשה די.

עידית סילמן: נכון, נכון.

עידית סילמן: אז בוא, בוא נקבע פגישה גם עם הנציגים של הוועדות השונות שנוגעות לדבר, כל מה שיכול לסייע ונבדוק ביחד איתם וביחד איתכם אילו תהליכים עכשיו נעשים בנושא הזה אל מול האוצר ואל מול הכלכלה ובוא נשב ביחד ונבדוק גם את הדברים האלה.

שי גל: אנחנו נשמח מאוד לעשות זאת.

עידית סילמן: בסדר גמור שי גל ולצידך יושב?

שי גל: יושב ליאור.

עידית סילמן: אז אתה איתו?

ליאור גור: כן.

עידית סילמן: אז מקובל עליך גם?

ליאור גור: כן.

עידית סילמן: חברי הכנסת, הערותיכם בבקשה, חברת הכנסת טטיאנה מזרסקי, חבר הכנסת עלי סלאלחה?

עלי סלאלחה: לא אני מוותר.

עידית סילמן: אוקי, חברת הכנסת מיכל וולדיגר?

מיכל מרים וולדיגר: כן.

מיכל מרים וולדיגר: אז כמו שאמרתי קודם, אני מבינה.

מיכל מרים וולדיגר: לא אמרתי אבל יותר נכון שאלתי, אני כן מבינה שכל הנושא הזה של הווריאנט החדש הוא בשליטה פחות או יותר.

מיכל מרים וולדיגר: דיברת על כ-129 המוגדרים כחשד גבוהה, שרובם אמרת הם חזרו מחו"ל.

אילנה גנס: או שהם חזרו מחו"ל או שהם היו במגעים הדוקים עם חוזרים מחול.

מיכל מרים וולדיגר: כן ומה שהיה חסר לי רק זה האם אנחנו יודעים מאיזה מדינות הן חזרו.

אילנה גנס: בוודאי.

מיכל מרים וולדיגר: לא, אבל שהן לא אדומות, כלומר אני מדינה שהן לא אדומות.

אילנה גנס: חלקן עדיין לא אדומות וחלקן בעצם כנראה ייכנסו להיות אדומות במהלך השבוע הקרוב, אלו חלק מהשיקולים.

מיכל מרים וולדיגר: את יכולה להגיד לנו את המדינות שמשהם חזרו והם עדיין לא אדומות?

עידית סילמן: אגב אני חושבת שכל כמה ימים מעדכנים מדד מדינות וכדומה, כל יום.

אילנה גנס: אנחנו עושים הערכת מצב יומית.

עידית סילמן: כל יום.

אילנה גנס: כל 24 שעות אנחנו מסתכלים וחלק מהמדדים זה בעצם גם הסתכלות על תוצאות של מי שחוזר מהמדינות האלה, שנותנים לנו הרבה פעמים מידע מדויק ואמין לגבי הנוכחות של הווריאנט הזה באותה המדינה שממנה הנוסע חוזר, אבל אנחנו מחכים למדד ריצוף מדינה מלאה ולא מתייחסים רק לחשד גבוהה כי לדעתנו אין הצדקה לסגור מדינה רק על סמך חשד כל עוד לא מדובר במדינה אדומה.

מיכל מרים וולדיגר: ועל פי מה שאני הבנתי בתקשורת לפחות, זה שהווריאנט הזה הוא פחות אלים.

מיכל מרים וולדיגר: כלומר, מי שנדבק ההדבקה שלו היא פחות משמעותית.

אילנה גנס: כרגע אנחנו שוב, כפי שציינתי, לא רואים מקרים רבים של תחלואה קשה.

אילנה גנס: אבל עוד מוקדם מידי להגיד.

אילנה גנס: אבל אנחנו רואים שהגיע הזמן - - -.

קריאה: הוא מדביק יותר חזק.

אילנה גנס: כן, הוא הרבה יותר מידבק.

אילנה גנס: פוטנציאל ההידבקות שלו הוא פי שלוש וחצי עד חמש לפי הערכות שלנו.

מיכל מרים וולדיגר: זה ההידבקות.

מיכל מרים וולדיגר: אוקיי, כי זה משתייך ובאמת תודה לחברת הכנסת עידית סילמן, שהיא באמת לקחה על עצמה לזמן גם את הנושא של הכלכלה, כי אם צורת ההידבקות היא פחות חזקה, זאת אומרת נכון שיותר יידבקו, אבל הסכנה היא פחות משמעות.

מיכל מרים וולדיגר: צריך לחשוב על זה, גם על כל בתי העסק ועל כל המסחר והכלכלה שנפגע פה קשה עם כל בידוד ובידוד, אז צריך לקחת את זה בחשבון.

אילנה גנס: את צודקת לגמרי אבל בסוף חשוב להגיד שגם אם הווריאנט לא יותר אלים ממה שררינו בהשוואה לווריאנט הדלתא ואנחנו כרגע על מעל לשלושה מיליון לא מוגנים במדינת ישראל, גם אם בהנחה שהחיסון או ההחלמה נותנים הגנה גבוהה, יש לנו כשלושה מיליון אנשים שהם אינם מוגנים לפי - - -.

עידית סילמן: את יודעת אילנה, רוב האוכלוסייה שלא מוגנת היום וצריך לומר את זה – הם צעירים.

עידית סילמן: אנחנו קנינו זמן בעצם מעצם עובדה שסגרנו מהר, שהקפדנו על בידודים, שהבאנו את הבוסטרים, שהיינו בין הראשונים לזהות את האומיקרון.

עידית סילמן: אבל צריך לומר שהזמן הזה קנה לנו אפשרות לחסן ולחסן גם את מי שלא התחסן עד היום, שזה בעיקר הילדים מגילאי חמש ומכאן אני באמת בתוך יושבת ראש וועדת הבריאות מוציאה באמת את הקריאה שלי למי שטרם התחסן, ללכת ולהתחסן, זה באמת מגן ואנחנו יודעים את זה מתוך כל המחקרים ומתוך כל הראיות המוכחות שנמצאו עד היום והיעילות שלו על פי מה שאומרים עד היום מחקרים ורופאים ובאמת על פי דברים שלאת הצגת עד היום בוועדה.

עידית סילמן: צריך לומר שההשפעות ארוכות הטווח של מי שנדבק ולא התחסן, אז אנחנו כר יודעים על פי מה שאנחנו רואים שזה משמעותי יותר ומסוכן יותר והילדים שלנו – מטרתנו היא להגן עליהם.

עידית סילמן: קנינו את הזמן הזה והזמן הזה הוא לטובת התחסנות.

עידית סילמן: שיעורי ההתחסנות בעיני לפחות, הם אינם מספקים דיים ואני חושבת שצריך לרוץ ולהתחסן כל עוד ניתן, צריך גם לומר שאנחנו מתחסנים במנה ראשונה ואנחנו יודעים שאנחנו נדרשים במנות נוספות כדי להגיע להגנה מרבית ולכן זה גם דבר שלוקח זמן.

עידית סילמן: אז לנצל את זה, לנצל את זה גם לטובת העצמאיים ולטובת הכלכלה, שלא נצטרך לסגור ואם הביאו לכאן חיסונים אז בואו ננצל את זה.

עידית סילמן: אבל זו אמירה שלי ואין לנו שליטה על מי שאינו רוצה את החיסונים, אנחנו רק יכולים לומר שהגל האחרון, הרביעי, היה גם של לא מחוסנים שפקד באחוזים מאוד מאוד גבוהים את בתי החולים בתחלואה קשה וזהו, מפה באמת, ביום שלעשרה בטבת – בואו נאחל לכולם.

עלי סלאלחה: אני יכול לומר משפט?

עידית סילמן: בטח.

עלי סלאלחה: אנחנו צריכים לקחת בחשבון כמה דברים – את הכלכלה, את העובדים, את הציבור הרחב אבל יחד עם זאת צריכים לקחת את ההידבקות ושלא ניכנס לברוך שבגללו אנחנו נשלם מחיר יקר.

עלי סלאלחה: אז צריכים למצוא את נקודות האיזון וללכת לאט לאט ובתבונה ולשמור על שני הצדדים, היות ושניהם חשובים.

עידית סילמן: תודה רבה לחבר הכנסת על סלאלחה.

עידית סילמן: אילנה מה אנחנו מדברים, תגידי לנו מהם הלוחות זמנים ומה מבחינת הצו הזה?

דניאל שגיא: דניאל שגיא מהלשכה המשפטית.

דניאל שגיא: ביקשנו להאריך בעצם את המתווה בעשרה ימים, עד ליום ה-22 בדצמבר.

עידית סילמן: את אומרת שעברנו כבר את חלק מהימים, כי זה התחיל בעצם מיום ראשון, נכון?

עידית סילמן: כשזה נכנס לתוקף, מיום ה-13 לחודש ובעצם אנחנו מבקשים להאריך על ליום ה-22 לדצמבר.

עידית סילמן: זאת אומרת שבוע מהיום, נכון?

יעל סלנט: הצו נכנס ברשומות ונכנס לתוקף בתאריך ה-13 בדצמבר ובאמת, הוא מוצע כהוראת שעה עד ליום ה-22 בדצמבר.

עידית סילמן: אוקיי.

מיכל מרים וולדיגר: רגע, כשהוא נכנס לתוקף ברשומות, הוא נכנס.

עידית סילמן: הוא נכנס לתוקף ואנחנו חייבים לאשרר אותו כאן.

מיכל מרים וולדיגר: אנחנו מאשרים אותו רטרואקטיבית?

עידית סילמן: אנחנו מאשרים, יש לנו זמן קצר לאשר מהרגע שהוא נכנס לתוקף, את הצו.

עידית סילמן: אנחנו לא יכולים להמתין עם זה, אנחנו צריכים או לאשר או לא לאשר או לתת איזו שהיא חלופה אחרת.

יעל סלנט: אני אסביר בדיוק את התהליך.

יעל סלנט: המנגנון של פקודת בריאות העם הוא כזה שלוועדה יש 72 שעות לדון, מהרגע שבו הצו מוגש לה.

יעל סלנט: הצו הוגש לוועדה ביום חמישי, בשעה 23:40 בלילה ולכן כעבור 72 שעות, שזה יוצא יום ראשון, 12 לדצמבר 2021 בשעה 23:40 בלילה אפשר היה לפרסם אותו והוא נכנס לתוקף בתאריך ה-13 בדצמבר 2021, זאת אומרת בלילה, בחצות הלילה שבין ה-12 ל-13 לחודש.

יעל סלנט: צריך לזכור שהפעם הקודמת שהארכנו, הארכנו עד ה-12 בדצמבר 2021, אז בעצם הצו הזה הוא המשך של הצו הקודם.

יעל סלנט: עכשיו לוועדה, אם היא לא דנה בתוך 72 שעות מרגע שזה הוגש לה, יש שבעה ימים מהמועד שזה הוגש לה כדי לדון בצו וזה בעצם הדיון שאנחנו מקיימים אותו עכשיו ובסמכות הוועדה לאשר את הצו או לא לאשר אותו, לאשר את כולו או חלקו או להגביל את תקופת תוקפו – זו הסמכות של הוועדה.

מיכל מרים וולדיגר: כלומר אם הוועדה לא מתכנסת בתקופה הזאתי אז הצו תקף, כלומר היכולת של הוועדה היא אפילו להגיד לא?

עידית סילמן: אחרי שבעה ימים.

מיכל מרים וולדיגר: הוא פג, אבל פג לגמרי.

עידית סילמן: כן.

יעל סלנט: דרך אגב יש גם מנגנון שמאפשר למשרד הבריאות במצב דחוף 24 שעות עד לאישור הוועדה ויש גם מנגנון שאומר מה קורה אם הוועדה לא מאשרת ואז זה עולה למליאה.

יעל סלנט: אנחנו לא נמצאים בסרט הזה עכשיו, אבל בגדול, אם הוועדה לא מאשרת את הצו אז בעצם הוא בטל ואם יתנו על הבסיס שלו איזה שהם קנסות הם בטלים גם, או אמורים להיות לפחות בטלים גם.

יעל סלנט: בהקשר הזה גם, נשאלנו והגיעו אלינו כמה פניות מהציבור בנוגע לאנשים שבעצם הבידוד שלהם היה אמור להימשך לאחר פקיעת הצו ובעצם הבנו שהפרשנות של הממשלה היא שברגע שהצו פג – כלומר ב-22 לדצמבר 2021 לצורך העניין, אם הצו לא יוארך ל-23 לדצמבר, אז בעצם מי שנמצא בבידוד ביום ה-22 לדצמבר יוכל להשתחרר מהבידוד.

יעל סלנט: כי בעצם המשמעות היא שהאיסור לא חל עליו.

יעל סלנט: אני מבינה שזה גם נובע מחוק העונשים ואני אשמח שהממשלה תגיב על זה או תגיד על זה מילה.

עידית סילמן: דנה רוטשילד נמצאת כאן מהמחלקה הפלילית והיא תייחס לזה.

עידית סילמן: בבקשה, דנה רוטשילד?

עידית סילמן: היא נמצאת כאן בזום.

דנה רוטשילד: שלום, אני דנה מייעוץ וחקיקה פלילי.

דנה רוטשילד: יעל אני לא כל כך בטוחה שהבנתי את הסיטואציה הקונקרטית שאת מתייחסת אליה, אבל אכן, לפי חוק העונשין כמובן, אנחנו מתייחסים לעבירות – ככל שהן בתוקף, בתקופת העשייה שלהן ולכן אם הוראה מסוימת בטלה, מתבטלת גם האחריות הפלילית באותו הזמן.

דנה רוטשילד: הדברים הללו נוסעים בעצם מהחלק הכללי בעצם של חוק העונשין בהקשרים הללו.

דנה רוטשילד: אני לא בטוחה שהבנתי את הסיטואציה הקונקרטית.

יעל סלנט: אני התכוונתי לאדם שהבידוד שלו, כלומר הוראת השעה – היא אמורה לפוג ביום ה – 22 ואם היא לא תחודש, ביום ה-23 לדצמבר 2021 כבר לא תהיה חובת בידוד – אם היא לא תחודש.

יעל סלנט: עכשיו, בנאדם שנכנס לבידוד נגיד ביום ה-22 ואמור להיות בבידוד של שלושה ימים אבל תוקף ההוראה פג באופן כזה שב-23 כבר אין הוראה שקובעת שהוא מחויב בבידוד אז בעצם הוא יכול להשתחרר מבידוד.

דנה רוטשילד: נכון.

דנה רוטשילד: למעשה המשמעות של סיטואציה כזו שאת מתארת זה שבוטלה העבירה ובוטל החיקוק שמבצע את האיסור ולכן גם מתבטלת האחריות הפלילית בנקודת הזמן הזו.

יעל סלנט: כן אז היה חשוב להגיד.

דנה רוטשילד: אבל ההנחה היא שהצווים מוארכים, זאת אומרת, את מדברת על סיטואציה בה אותו הצו לא מוארך.

יעל סלנט: לא, אני מדברת על ההוראה הספציפית הזאת.

יעל סלנט: כלומר, באופן כללי על צו בידוד בית כמובן.

יעל סלנט: אבל גם על ההוראה הספציפית הזאת.

עידית סילמן: לא, גם יכול להיות שהוא יוארך בהסדר אחר או במתווה אחר.

יעל סלנט: ברור, ההסדר שיהיה בתוק, יהיה בתוקף.

יעל סלנט: אבל אם לא יהיה הסדר שמחייב בידוד, בעצם ברגע שההוראה הזאת פגה אז פגה גם החובה – גם למי שטרם סיים את תקופת הבידוד לה הוא חויב בכניסתו לארץ.

עידית סילמן: בסדר גמור.

דניאל שגיא: אני רק רוצה להבין משהו אחד.

עידית סילמן: כן, בבקשה.

דניאל שגיא: הרי חובת הבידוד היא למעשה למשך שבעה ימים.

דניאל שגיא: המתווה למעשה מאפשר לקצר אותם.

עידית סילמן: שבעה ימים.

דניאל שגיא: אוי סליחה, 14 ימים.

עידית סילמן: 14 יום וזה מאפשר לקצר לשבעה ימים, נכון.

דניאל שגיא: זה מאפשר לקצר רק לגבי מחלימים, שהם למעשה גם מחוסנים כשהם חוזרים, לקצר אותו לשלושה ימים.

דניאל שגיא: אז זאת אומרת שאם הם לא יעשו את הבדיקה מרצונם ביום השלישי הם לא יסיימו את הבידוד עד היום ה-14.

אילנה גנס: החל מהיום השלישי ואילך, זאת אומרת שגם אם הם יעשו את הבדיקה ביום הארבע, או חמש.

עידית סילמן: לכן אנחנו אומרים "החל מהיום השלישי", אנחנו מדברים על עצם העובדה שצריך לקיים את ה-PCR הראשון, עודPCR ביום השלישי ואז באמת במידה ומתקבלת תוצאה שלילית משוחררים מבידוד לדרכם.

יעל סלנט: אני אזכיר גם שבדיון הקודם דיברנו ואמרנו שסופרים לפי ימים ולא לפי שעות.

יעל סלנט: כלומר, זה לא משנה מתי הוא נחת במהלך היום הראשון, הוא צריך שיעברו לפחות 24 שעות - - -

עידית סילמן: שווה לארגן נחיתות עד 12 בלילה.

יעל סלנט: זה במהלך היום השלישי.

יעל סלנט: גם אני חושבת שהנתון שציינת אילנה מאוד מעניין, שנדמה לי שאמרת, 91% שמבצעים בדיקה ביום השלישי, אני חושבת שזה נתון מאוד טוב ואולי הממשלה צריכה לשקול.

יעל סלנט: כלומר, אולי זה מייתר בכלל את הצורך ליצור חובה להיבדק – להבדיל מהאפשרות להיבדק, שנתונה.

אילנה גנס: כרגע מושקע מאמץ מאוד מאוד גדול בדבר הזה.

עידית סילמן: נשלחת אליהם אם אני לא טועה גם הודעה, לאותם האנשים.

עידית סילמן: זאת אומרת שיש כאן באמת מערך ולדעתי גם מתקשים.

אילנה גנס: מתקשרים ואפילו במקרים מסוימים, כשיש בעיית ניידות שולחים דיגום עד לביתו של שמבודד.

עידית סילמן: כן, אז אני רק אגיד שהחשיבות היום לשמור על הגבולות ועל האומיקרון, שלא יכנס לתוך גבולות המדינה ועל ההישגים שהשגנו עד ביום בעיני – שהם לא מבוטלים, גם בהרבה כסף, אבל גם באמת בהתנהגות אזרחית טובה ואנחנו מעודדים התנהגות אזרחית שהיא טובה ושהיא ראויה ושהיא שומרת בריאות ומעודדת בריאות.

עידית סילמן: אז אני ברשות

עידית סילמן: כם אסכם ונאשר את הדברים.

עידית סילמן: אנחנו מדברים כאן באמת, דיברה כאן.

יעל סלנט: רגע אנחנו צריכים גם להצביע ולהקריא.

עידית סילמן: אז את בואי, את רוצה להקריא?

יעל סלנט: "מתוקף סמכותי ולפי סעיפים 20/1/ב'/ג' ו-2/א' ו-20/ז' לפקודת בריאות העם (להלן הפקודה) ולאחר שהתקיים האמור בסעיף 20/ז'/א'/2 לפקודה אני מצווה לאמור: בתקופה שמיום ט' בטבת התשפ"ב, 13 בדצמבר 2021 ועד ליום י"ח בטבת התשפ"ב, 22 בדצמבר 2021, יראו כאילו ב צו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש)(בידוד בית והוראות שונות)(הוראת שעה)(תיקון מס' 15), התש"פ 2020:

יעל סלנט: שזו חובת הדיווח, אם אני לא טועה.

יעל סלנט: סעיף שלוש.

יעל סלנט: לא היו לו תסמינים עד לקבלת ממצא שלילי בבדיקה לאין - - -, כאמור בפסקה 2/ב'.

יעל סלנט: (שזו בדיקה שהוא ביצע ביום השלישי ואילך) לאחר שקיבל 2 תוצאות עם ממצא של לאין - - -, שבוצעו במועדים האלה:

יעל סלנט: בדיקה שנייה – לכל המוקדם במהלך היום שלישי לתקופת הבידוד ולאחר שחלפו 24 שעות לפחות ממועד ביצוע הבדיקה הראשונה.

יעל סלנט: " וכמו שאמרתי ההסדר הה הוא כבר בתוקף החל מה-13 והוא יהיה בתוקף עד ה-22 לדצמבר 2021 אם הוועדה תאשר.

יעל סלנט: בסמכות הוועדה לאשר את הצו כולו או חלקו, לא לאשר, או להגביל את תקופת תוקפו.

עידית סילמן: הצבעה

עידית סילמן: אז אנחנו מאשרים את צו בריאות העם, נגיף הקורונה החדש, בידוד בית והוראות השעה.

עידית סילמן: תיקון מספר 15, תשפ"ב, 2021.

עידית סילמן: אילנה, תודה על זמנך.

עידית סילמן: תודה על זמנכם, כולכם.

עידית סילמן: אני רק אומר, חברים צאו להתחסן, אנחנו בטוחים שננסה ואני אשתדל באופן אישי לראות מה נוכל לעשות, נשב איתכם גם ונשמע אתכם.

עידית סילמן: האמת היא שישר כוח שהגעתם לכאן – זה גם כלל לא מובן מאליו, לוועדת הבריאות.

עידית סילמן: אנחנו מתעסקים כאן בעניינים בריאותיים בלבד אז זה מאוד מרענן לראות.

עידית סילמן: חברים צאו להתחסן.

עידית סילמן: היום באמת עשרה בטבת, מציינים את יום הקדיש הכללי , אני רק אומר שבאמת מציינים את האבל על האנשים שמקום קבורתם שמקום קבורתם אינו נודע ואני בכל וועדה וכינוס שלי אגיד את זה, אגיד שאנחנו עדיין מחכים לבנים שלנו שישובו לגבולם.

שי גל: ואם יורשה לי, בנימה אישית אני זוכר שכשאני הייתי יועץ של אמיר פרץ, הוא היה יושב ראש שדולת הבנים ואת פנית אליי כדי שנעשה זאת יחד.

עידית סילמן: ביחד נכון, נכון.

שי גל: יצא לנו לעשות כינוס אחד ואז הכנסת התפזרה.

עידית סילמן: אני זוכרת ואז הכנסת התפזרה.

עידית סילמן: אז אני רק אומר שזו ההזדמנות לומר שאנחנו עוד לא שכחנו ואנחנו נמשיך ונעבוד כדי שהבנים יהיו כאן וצוק איתן בעינינו לא נגמר.

עידית סילמן: אז גם אותם חללי צה"ל שאנחנו מחוייבים להם, כמדינה וכעם לעשות כל מה שצריך עבורם וגם באמת, זו ההזדמנות לומר שאתם יודעים, נחרב בית אבל צריך גם לבנות בתים וצריך באהבת חינם שננצח.

עידית סילמן: אז בעזרת השם שנצליח לקיים דיונים מהירים, מוארים ובאמת גם בריאים.

שי גל: ולשמור מהבית הזה על הבית השלישי שלנו.

עידית סילמן: בעזרת השם.

עידית סילמן: הדיון ננעל תודה רבה לכולכם.