ועדת הכספים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 167, 2021-12-13 10:00

אלכס קושניר: בוקר טוב לכולם.

אלכס קושניר: היום יום שני, ט' בטבת תשפ"ב, 13 בדצמבר 2021.

אלכס קושניר: אנחנו מתחילים בסעיף הראשון שעל סדר-היום.

אלכס קושניר: אנחנו ממשיכים לדון בעודפי התקציב, ואנחנו עוברים – אם אין הצעות לסדר - - -

ינון אזולאי: שלום וברכה.

ינון אזולאי: אם אפשר הצעה לסדר.

אלכס קושניר: רציתי לשאול אם אין הצעות לסדר.

אלכס קושניר: אם יש, בבקשה, ינון אזולאי.

ינון אזולאי: בוקר טוב לכולם, תודה רבה אדוני היושב-ראש.

ינון אזולאי: בשבוע שעבר פורסם שהוראת שעה לגבי מקבלי הקצבאות הכפולות צפויה להיפגע.

ינון אזולאי: כשאנחנו בקורונה – נדמה לי זה היה בחודש מאי 2020 – היה פה דיון ובהוראת שעה חוקק שכל מקבלי הקצבאות יוכלו לקבל גם אבטלה וגם קצבאות, הווי אומר, קצבת זקנה, גם קצבת המזונות, כמובן אימהות חד-הוריות, קצבאות נכות למיניהן, ומה שקורה שכרגע אנחנו רואים שהוראת השעה תפקע בסוף החודש הזה, שזה בעצם סוף השנה, לא יהיה כפל קצבאות, ומי שיהיה באבטלה, מי שיפוטר מהעבודה, לא יוכל לקבל את הגרושים האלה.

ינון אזולאי: המוסד לביטוח לאומי אומר שלכל משפחה מדובר בסכום מזערי.

ינון אזולאי: נכון, יכול להיות שבסופו של דבר זה מגיע לכמה עשרות מיליונים למדינה, אבל אי אפשר שאותן אימהות חד-הוריות, אנשים עם מוגבלות, אזרחים ותיקים, דווקא אותם אנשים ייפגעו, האוכלוסייה הכי חלשה בעצם תיפגע.

ינון אזולאי: אני באופן אישי גם הגשתי הצעת חוק בעניין, להאריך את זה, כלומר לבטל את הוראת השעה ולעשות את זה קבוע, שיעשו כל מה שרק אפשר על מנת שיוכלו לקבל גם את הקצבה הזעומה הזאת, שאני חושב שגם ככה מגיעה להם, ויותר כך.

ינון אזולאי: דבר נוסף, אני מבקש לפנות פה לציבור.

ינון אזולאי: בסוף השבוע שעבר כולנו התבשרנו כי תא"ל במילואים גל הירש - לוחם ומפקד, גם אהוב, שנתן עצמו למען ביטחון ישראל, למען כולנו, שיש לו חלק בזה שאנחנו יושבים פה כולנו בשקט ובבטחה - חלה במחלה קשה, ואני מבקש, באמת על פי בקשתו ואני מחזק את בקשתו, שכל אחד מעם ישראל שיכול יגיד פרק תהילים, לקבל איזה קבלה קטנה, שיהיה לרפואתו.

ינון אזולאי: הוא ביקש זאת ומגיע לו בזכות ולא בחסד.

ינון אזולאי: זו הכרת הטוב הקטנה והמועטת שלנו לאותו אדם גדול שעשה למען ישראל.

ינון אזולאי: ולכן, אני קורא לכולם להתפלל לרפואתו ולהחלמתו המהירה של גל בן רחל, שהקדוש-ברוך-הוא ישלח לו רפואה שלמה במהרה במהרה ויחזור לאיתנו עם כוחותיו הרבים שאנחנו כולנו זקוקים לו.

ינון אזולאי: תודה רבה.

אלכס קושניר: לגבי הנושא הראשון, אני אשמח לשבת איתך אחר כך, ינון, תסביר לי את הפרטים כדי להבין על מה מדובר.

ינון אזולאי: תודה רבה.

אלכס קושניר: לגבי הנושא השני אני כמובן מצטרף למה שאמרת.

אלכס קושניר: אני מכיר את תא"ל במילואים גל הירש באופן אישי ובאמת אני חושב שכולם מצטרפים פה לאחל לו רפואה שלמה.

ינון אזולאי: אמן.

אלכס קושניר: ושייצא מזה ושיתגבר על המחלה הזאת כמו שהוא התגבר על הרבה מאוד דברים, כולל על פציעות מאוד מאוד קשות שעבר במהלך שירותו הצבאי.

אלכס קושניר: אז רק בריאות שלמה.

אלכס קושניר: אחמד טיבי, בבקשה.

אחמד טיבי: יש נציגים של אגף תקציבים פה?

אלכס קושניר: תראה כמה.

אחמד טיבי: אתם אמורים היום או מחר, או השבוע, להביא העברה תקציבית שסוכמה כאן בוועדת הכספים איתי, והשאלה למה זה לא הגיע היום.

אימאן ח'טיב יאסין: על איזה העברה אנחנו מדברים?

אימאן ח'טיב יאסין: של הרשויות המקומיות?

אחמד טיבי: לא.

אחמד טיבי: בתי עם ביישובים הערביים.

אסף וכסלר: כרגע מונחות בפני הוועדה פניות העודפים שהן אמורות לעלות כרגע לדיון ופניות נוספות שהתחילו להגיע לוועדה.

אסף וכסלר: במהלך השבוע הקרוב יועברו עוד פניות רבות לוועדה ונדון בהן בתקווה במהלך השבוע הבא והשבוע שאחריו.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אלכס קושניר: סעיף 24 שעליו דילגנו, סעיף של משרד הבריאות.

אלכס קושניר: בבקשה.

גאיה עפר: שלום.

גאיה עפר: גאיה עפר, אגף תקציבים במשרד האוצר.

גאיה עפר: הפנייה התקציבית נועדה להעברת עודפים מחויבים משנת התקציב 2020 לשנת התקציב 2021 בסך של 557.673 מיליוני שקלים לצורך עמידה בהתחייבויות משרד הבריאות.

גאיה עפר: הסכומים יועברו לתוכניות התקציב הבאות כמפורט: לתוכנית 240205 – תפעול מטה, 59.985 מיליון שקלים.

גאיה עפר: הסיבות בגינן נוצרו העודפים המחויבים הן תפעול תחזוקה שוטפת של מערכת המחשוב ותשתיות המחשוב וכן פרויקטים ממשיכים בנושא תשתיות מחשוב.

גאיה עפר: בנוסף, התחייבות לתחזוקה שוטפת של מבני משרד הבריאות ברבעון האחרון של שנת 2020.

גאיה עפר: בתוכנית 240218 – המכון לרפואה משפטית, 629,000 שקלים.

גאיה עפר: סיבות מרכזיות בגינן נוצרו עודפים מחויבים בתוכנית הן הפעלה שוטפת של המכון לרפואה משפטית בחודשים נובמבר ודצמבר שנת 2020.

גאיה עפר: תוכנית 240262 – המכון הרפואי לבטיחות, 5.973 מיליוני שקלים.

גאיה עפר: הסיבות המרכזיות בגינן נוצרו עודפים בתוכנית הן ההפעלה השוטפת של המכון הרפואי לבטיחות בחודשים נובמבר ודצמבר 2020.

גאיה עפר: תוכנית 240420 – הכשרת אחיות, 4.972 מיליון שקלים.

גאיה עפר: הסיבות המרכזיות בגינן נוצרו עודפים בתוכנית הן קורסי ההכשרה ובחינות ההסמכה לאחיות.

גאיה עפר: יש צורך לממש את ההתחייבויות לתשלום בחודשים האחרונים של שנת 2020.

גאיה עפר: תוכנית 240703 – רפואה מונעת, 36.455 מיליון שקלים.

גאיה עפר: הסיבות המרכזיות בגינן נוצרו עודפים בתוכנית זו: התחייבות לספקים בגין אספקת מכשירי שיקום וניידות שמחויבים מחוק ביטוח בריאות ממלכתי בתוספת השלישית, שירותי בריאות השן, מימוש התחייבויות לתשלום עבור הפעילות בחודשים נובמבר ודצמבר 2020, שירותי בריאות לילדי עובדים זרים ומבקשי מקלט, שירותים שמופעלים באמצעות קופות החולים ויש התחייבויות בגינם בחודשים נובמבר ודצמבר 2020, שירותים רפואיים לחסרי ביטוח.

גאיה עפר: תוכנית 240709 – פעולות מרכזיות, 16.672 מיליון שקלים.

גאיה עפר: סיבות מרכזיות בגינן נוצרו עודפים בתוכנית הן השלמת תשלום של מבחני תמיכה לתמרוץ מניעת זיהומים ושיפור השירות בפגיות.

גאיה עפר: בנוסף, מרכזי הגנה לילדים שיש לגביהם חשש לפגיעה אלימה וזו פנייה שנועדה לשלם את חודשים נובמבר ודצמבר 2020.

גאיה עפר: בנוסף, המרכז הארצי להשתלות.

גאיה עפר: בתוכנית 240710 – גריאטריה, 2.408 מיליון שקלים.

גאיה עפר: הסיבות בגינן נוצרו עודפים בתוכנית זו: הסכם התקשרות תלת שנתי לשנים 2019 עד 2021 עם ג'וינט-אשל בתחום הטיפול בזיקנה.

גאיה עפר: בתוכנית 240714 – בריאות הנפש, 123.

גאיה עפר: 588 מיליון שקלים.

גאיה עפר: הסיבות המרכזיות בגינן נוצרו העודפים בתוכנית הן תשלום עבור חודשים נובמבר ודצמבר 2020 עבור שירותי טיפול מקדם בריאות בגני ילדים לילדים אוטיסטים.

גאיה עפר: בנוסף, רכש תחליפי אשפוז, שזה תשלום לטיפול במגורים למטופלים מורכבים בחודשים נובמבר ודצמבר 2020, ומרכזי חוסן לחיזוק יישובי עוטף עזה ואיו"ש, תשלום עבור רכש שירותים מספקים.

גאיה עפר: כאמור, התחייבויות בחודשים נובמבר ודצמבר שיכולות להיות משולמות בשנה שאחרי.

גאיה עפר: בתוכנית 241603 – רפואה מונעת, 63.795 מיליון שקלים: רכש חיסונים, עסקאות לחיסוני שגרה שרוכש משרד הבריאות בהתאם לכללי ניהול המלאי וצריכות להיות משולמות בשנה שאחרי שארית ההתחייבויות.

גאיה עפר: תוכנית 241605 – שיקום שכונות, 34,000 שקלים: הפעלה שוטפת של התוכנית בחודשים נובמבר ודצמבר שנת 2020.

גאיה עפר: תוכנית 241690 – לשכות הבריאות, 3.047 מיליון שקלים.

גאיה עפר: הסיבות בגינן נוצרו העודפים בתוכנית זה הפעלת לשכות הבריאות, תשלום לספקים עבור רכש שירותים עבור הפעילות השוטפת בנובמבר ודצמבר 2020.

גאיה עפר: תוכנית 242003 – קופות חולים ובתי חולים, העברות ותמיכות, 245.

גאיה עפר: 722 מיליון שקלים.

גאיה עפר: התשלום למבחני תמיכה של קופות ובתי חולים לטובת קיצור תורים.

גאיה עפר: הנתונים מועברים בסוף השנה וחלק מהתשלום מתבצע בשנה שלאחר מכן.

גאיה עפר: בתוכנית 244009 – מרכז קהילתי יפו, 1.386 מיליון שקלים.

גאיה עפר: הסיבות המרכזיות בגינן נוצרו העודפים הן הפעלה שוטפת ותשלום לספקים עבור חודשים נובמבר ודצמבר 2020.

גאיה עפר: תוכנית 245002 – מרכז גריאטרי פלימן, שישה אלפי שקלים.

גאיה עפר: הסיבות שנוצרו העודפים הן שוב, התשלום עבור הפעילות השוטפת, עבור הספקים, בחודשים נובמבר ודצמבר 2020.

אלכס קושניר: שאלות, חברי הכנסת, בבקשה.

ינון אזולאי: שלום.

ינון אזולאי: תודה רבה.

ינון אזולאי: לגבי תוכנית 240205, הייתה לא מזמן בבית חולים הלל יפה מתקפת סייבר, אנחנו יודעים שקרסה שם בעצם כל התוכנה במשך מספר ימים.

ינון אזולאי: קודם כול, איך נוצרו העודפים?

ינון אזולאי: אנחנו יודעים ששם הייתה הוצאה מאוד גדולה.

ינון אזולאי: מה אתם עושים על מנת למנוע את המתקפה הבאה, כשאנחנו יודעים שאחר כך היה גם נקודתי בבתי חולים – לא על כל המערכת אלא על חלק מהמערכות – כך דווח בבתי החולים.

ינון אזולאי: מה אתם מקציבים לזה?

ינון אזולאי: האם זה תקציב בנפרד שהוצאתם אז, זה תקציב שאתם נערכים אליו יותר בגלל זה?

דניאל פדון: דניאל פדון, אגף תקציבים.

דניאל פדון: פניית העודפים לא מתייחסת לטיפול במתקפת הסייבר בהלל יפה.

דניאל פדון: בלי קשר לפניית עודפים אנחנו נתנו כסף לטובת הקמה מחדש למעשה של תשתיות המחשוב של בית החולים בתגובה למתקפה, לשמחתנו גם הצליחו לשחזר חלק מהמידע אחרי המתקפה.

ינון אזולאי: לא הכול?

דניאל פדון: אני לא איש מחשוב, אני לא רוצה להתחייב אבל חלק מהמידע כן שוחזר ואנחנו עובדים יחד עם משרד הבריאות על תוכנית מקיפה לטיפול כנגד מתקפות סייבר עתידיות.

ינון אזולאי: בתוכנית 240262 – סליחה, באותה תוכנית אתם מדברים על היערכות ביטחונית לשעת חירום.

ינון אזולאי: כשאנחנו מדברים על היערכות ביטחונית, בתקצוב שלכם אתם עושים היערכות ביטחונית נגיד בבאר שבע ובאשקלון, בבתי החולים שם הם מקבלים איזושהי עדיפות?

ינון אזולאי: או למשל נהרייה בגליל המערבי, כשאנחנו יודעים שיש שם איומים ביטחוניים, יותר צפון, תקרא לזה דרום, יש שם יותר איומים אז יש יותר היערכות?

ינון אזולאי: אתם משקיעים שם יותר או שמבחינת היערכות ביטחונית בכלל בכל מתקפת הסייבר שמדברים בכל מקום, וביטחונית רק על הסייבר?

דניאל פדון: אז תפריד רגע.

דניאל פדון: הסייבר הוא רלוונטי לכל בתי החולים.

דניאל פדון: בניגוד לזה, מיגון של בתי חולים, מבנים בתוך בתי חולים, מן הסתם - - -

ינון אזולאי: מיגון וגם היערכות מעבר לכך, בשעת לחימה, צריך יותר כוח אדם, אנחנו יודעים בדיוק מה קורה.

ינון אזולאי: השאלה אם ההיערכות שלכם צפון-דרום היא בצורה אחרת מאשר מרכז הארץ.

דניאל פדון: אני חושב שעדיף להפנות את השאלה למשרד הבריאות שידע להגיד בדיוק איך נעשית ההיערכות בפועל.

ינון אזולאי: יש פה מישהו ממשרד הבריאות?

אלכס קושניר: איפה משרד הבריאות?

אלכס קושניר: הם לא בזום?

קריאה: הם לא בזום.

אלכס קושניר: לא הבנתי.

אלכס קושניר: נציגים של משרד הבריאות לא נמצאים פה?

אופיר כץ: השאלות שלי הן גם לנציג משרד הבריאות.

טמיר כהן: הם הוזמנו.

אלכס קושניר: אני עובר לסעיף הבא.

אלכס קושניר: תקשיבו, אין דבר כזה שאנחנו דנים פה בעודף תקציבי של משרד, ונציגי המשרד לא נמצאים פה.

אופיר כץ: אמרת את זה גם בשבוע שעבר.

אלכס קושניר: חשבתי שהם פה.

אלכס קושניר: אם הם לא פה אני לא דן בזה, עם כל הכבוד.

טמיר כהן: הם לא פה.

טמיר כהן: הם נרשמו, אמרו שיגיעו.

טמיר כהן: נבדוק.

אלכס קושניר: שלא יבואו אחר כך בטענות.

טמיר כהן: לא רק בהודעות.

טמיר כהן: גם בפניות להמשך.

אלכס קושניר: סעיף 39 - משרד התקשורת, בבקשה.

קריאה: 38.

אלכס קושניר: 38 אנחנו כרגע מדלגים.

אלכס קושניר: 39.

ספיר איפרגן: שלום לכולם.

ספיר איפרגן: שמי ספיר איפרגן, נציגת אגף תקציבים.

ספיר איפרגן: הפנייה התקציבית נועדה לתקצב העברת עודפים מחויבים משנת התקציב 2020 לשנת התקציב 2021 בסך של 42,583 אלפי שקלים בהוצאה לתוכניות התקציב הבאות: התוכנית הראשונה היא תוכנית 391101 – פעילות משרד התקשורת.

ספיר איפרגן: למעשה מדובר בתוכנית ממנה יוצאת רוב הפעילות השוטפת של המשרד.

ספיר איפרגן: הסיבות המרכזיות בגינן נוצרו עודפים בתוכנית הזאת זה בגין התחייבויות, התקשרויות שהמזומן בגינן עוקב שנים.

ספיר איפרגן: יש פה כמה פרויקטים משמעותיים.

ספיר איפרגן: הראשון הוא פרויקטי מחשוב וטכנולוגיה, למעשה משרד התקשורת משתדרג גם במערכות מחשוב חדשות, מערבת CRM, גם מערכת שמתממשקת בין חלוקת התדרים לבין תשלום אגרות בפועל, ועוד ועוד.

ספיר איפרגן: מהתוכנית הזאת יוצאות גם הרבה מאוד התקשרויות של משרד התקשורת עם יועצים שונים.

ספיר איפרגן: משרד התקשורת נמצא כרגע בעיצומה של תוכנית מאוד משמעותית – מתווה הסיבים כמובן – מדובר במכרזים מאוד מאוד מורכבים ועל כן נדרשת התקשרות בגין ההוצאה לפועל של התוכנית הזאת.

ספיר איפרגן: התוכנית השנייה שמועברים בה עודפים היא תוכנית 391105 – המועצה לשידורי הכבלים והלוויין.

ספיר איפרגן: למעשה מדובר בתוכנית שמתוקצבת מכוח חוק, מכוח חוק התקשורת, והמזומן מהתוכנית הזאת יוצא למול ביצוע, למול עמידה באבני דרך, הצגת חשבוניות, ועל כן המזומן שם, לעתים קרובות הוא לא יוצא במלואו ומועברים עודפים בתוכנית הזאת.

אלכס קושניר: שאלות, בבקשה.

אלכס קושניר: נציג משרד התקשורת נמצא כאן?

קריאה: כן.

אופיר כץ: השאלה לא כל כך קשורה לעודפים.

אופיר כץ: היום ראיתי שפורסם ב"ידיעות אחרונות" לגבי אזורים בארץ שיש בהם ניתוקים קבועים של הסלולר, מקומות שאנשים מגיעים ויודעים שזו הנקודה שהטלפון הולך להתנתק.

אופיר כץ: נכנס סגן שר, אני צריך לעצור.

ינון אזולאי: ברוך הבא לסגן השר.

אופיר כץ: חשבנו שטוב לך פה.

אופיר כץ: אתה מגיע כל הזמן, שואל שאלות.

אופיר כץ: מה אתה הולך.

ינון אזולאי: תברך אותו.

ינון אזולאי: אחר כך אנחנו נברך, קודם כול תברך אותו אתה.

אלכס קושניר: מאיר, אני חושב שהמינוי שלך זה תוספת כוח בלתי רגילה למשרד החינוך, למערכת החינוך.

אלכס קושניר: אני יודע בקווים כלליים מה אתה מתכוון לעשות שם ואיזה שינויים ואני רק רוצה לאחל לך בהצלחה ומחזק את ידיך כי אני בטוח שגם מערכת החינוך וגם הילדים במערכת החינוך מאוד ייהנו מהשירות שלך, ושיהיה המון המון בהצלחה.

אלכס קושניר: אתה האיש הנכון במקום הנכון.

מאיר יצחק הלוי: תודה רבה.

ינון אזולאי: אני גם רוצה לברך.

ינון אזולאי: באמת, מכל הלב שיהיה בהצלחה.

ינון אזולאי: הייתי אומר, נכון שאתה האיש הנכון במקום הנכון, אבל שלא תצא תקלה מתחת ידך.

ינון אזולאי: אנחנו חושבים שזה אחד התפקידים המיותרים בגלל המצב.

ינון אזולאי: אני מקווה שתוכיח לנו שהוא לא מיותר.

ינון אזולאי: אני גם רוצה לשלוח אותך עם אזהרה למשרד.

ינון אזולאי: תיזהר להתחסן בבוסטר כי ראית מה קרה למנכ"ל.

משה גפני: אני מברך את חברי מאיר יצחק הלוי, ראש עיריית אילת לשעבר, שעשה מלאכה נאמנה והוא כנראה גם יעשה במשרד החינוך מלאכה נאמנה בממשלה הכי מפגרת שהייתה אי פעם במדינת ישראל.

אלכס קושניר: תגיד לו טובה, למה אתה ישר אומר ככה?

משה גפני: ככה, בגלל שביום ששר האוצר אומר למורי הדרך לחפש עבודה אחרת ושאומרת שרת התחבורה שצריך להקריב - - -

אלכס קושניר: אני מבין שהיית בישיבת הממשלה ושמעת את כל מה שנאמר שם.

משה גפני: מה עוד אני אהיה?

משה גפני: מה עשיתי לך רע שאתה שולח אותי לממשלה הזאת?

אלכס קושניר: לא, אני יודע שגם כשהייתה לך הזדמנות לא הלכת לממשלה.

אלכס קושניר: אני רק אומר שלא כל הציטוטים הם מדויקים.

משה גפני: אז לא כל הציטוטים הם מדויקים אבל כל ההתנהלות היא התנהלות מתחת לכל ביקורת, אבל מה שהכי חמור – מאיר יצחק הלוי הוא מתאים לתפקיד.

משה גפני: אני מכיר אותו כל כך הרבה שנים, אני יודע, אבל המציאות הזאת שבה עמדו כל האנשים האלה ודיברו נגד הממשלה הקודמת, ופה מה שעושים זה דבר שלא יאומן, אף אחד בחלומות הכי רעים שלו לא חשב שיהיה דבר כזה, עם הוצאות כספיות מיותרות.

משה גפני: אני לא דיברתי עוד על שר התיירות בכלל.

משה גפני: מאיר, אני מברך אותך.

משה גפני: אנחנו נתקוף את המהלך הזה, שהוא מהלך מיותר לחלוטין.

משה גפני: אם צריך עוד מישהו במשרד החינוך אז למה פיטרו את המנכ"ל?

אופיר כץ: למה גם תוקפים אותו אחרי שמפטרים אותו?

אלכס קושניר: יש עוד מישהו שרוצה לברך את מאיר?

אלכס קושניר: אופיר.

ינון אזולאי: מעניין שרק האופוזיציה רוצה לברך אותו, זה מאוד מעניין.

אלכס קושניר: למה?

אלכס קושניר: אני לא חלק מהקואליציה?

ינון אזולאי: אתה אופוזיציה חלופית.

ג'ידא רינאוי-זועבי: סליחה.

אופיר כץ: האמת, שקשה לי לברך כי באמת מאיר אחד מחברי הכנסת פה בוועדה החרוצים שמגיע לדיונים, שואל את השאלות וגם משפיע על כל מה שמגיע לפה ומשנה.

אופיר כץ: אני זוכר שבהתחלה כשעשו את הנורבגי הסבירו לנו כמה חשוב ידיים עובדות בכנסת, שיהיו יותר ח"כים בוועדות וככה אנחנו נשפיע יותר לטובת האזרחים, ועכשיו אנחנו רואים שהם עושים בדיוק הפוך ולוקחים יד מאוד חרוצה שעובדת בוועדות, לוקחים אותה לתפקיד שאני חושב שפה המשמעות והיתרונות של מאיר באים לידי ביטוי ויבואו לידי ביטוי הרבה יותר טוב, בתוך הוועדה ולא במשרד ממשלתי כסגן שר החינוך.

אופיר כץ: אני, בתור חבר כנסת שגם מתרוצץ בוועדות, חושב שהכנסת מפסידה פה חבר כנסת חרוץ, פעלתן, ובנוגע למדיניות של הממשלה הזאת – אתה יודע, כבר התרגלנו, למרות שעושים לכם די הנחות בתקשורת, אנחנו התרגלנו שאתם יכולים לעשות מה שאתם רוצים, ודברים שכל ראשי המפלגות אמרו הפוך ודיברו על ממשלה מנופחת ומה זה שני ראשי ממשלה ולמה עוד סגן שר ואיך אמר לפיד, וג'ובים, אין ראש מפלגה שלא יצא כנגד זה, ועכשיו הם עושים את זה הרבה יותר ממה שאנחנו עשינו, אפשר להסתכל על כמות הנורבגי ואני חושב שזה עצוב שזה כך.

אופיר כץ: אנשים שבנו קריירה פוליטית על המינויים הפוליטיים, על תפקידי סגני שרים, עכשיו שדרגו אותם ממינויים פוליטיים למינויים משפחתיים, וחבל שזה כך.

אופיר כץ: מאיר, לך אני מאחל בהצלחה.

אופיר כץ: אנחנו מכירים הרבה שנים ואני בטוח שבכל תפקיד שאתה תלך אתה תעשה אותו על הצד הטוב ביותר, אבל לי, לכנסת, זה חבל שאתה הולך, וטוב היה אם היית נשאר איתנו.

ינון אזולאי: אתה יודע שמאיר זה אופק חדש 2.

ינון אזולאי: זה גם נורבגי וגם סגן שר, לא היה דבר כזה.

אימאן ח'טיב יאסין: באמת, מאיר, אני רוצה לברך אותך על המינוי ויש לי הרבה ציפיות בכניסה שלך לתפקיד, בכלל למערכת החינוך, במיוחד לחינוך הערבי, ובכל הסוגיות שמשרד החינוך מתמודד איתן בשנה הזאת – אם זה בכל הנושא של הקורונה, והנושא היותר חשוב בשבילי זה הנושא של העברת הגיל הרך למשרד החינוך.

אימאן ח'טיב יאסין: זה נושא קריטי שמשרד החינוך בכלל עדיין לא מוכן לו.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו או-טו-טו בינואר וצריך הרבה עבודה.

מאיר יצחק הלוי: תודה רבה.

אימאן ח'טיב יאסין: יש צורך רב בתוך החברה ואני בונה עליך.

אלכס קושניר: אדוני סגן השר, אתה רוצה להוסיף משהו?

ג'ידא רינאוי-זועבי: מאיר, אני פעם אמרתי לך שההפסד הוא כולו שלנו בוועדת הכספים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אתה בולדוזר עבודה, אני חושבת ששרת החינוך רק תרוויח מהמהלך הזה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני הבנתי שחלק מהדברים שאתה הולך לקדם זה הנושא של חינוך בלתי פורמלי, שצריך באמת בולדוזר שיבוא ויעשה ממנו מה שצריך לעשות בחינוך בלתי פורמלי, במיוחד בפריפריה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אז יישר כוח, ונתגעגע.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: אני מכיר את מאיר מאז שהוא היה ראש עיריית אילת, הוא היה בולדוזר אמיתי, וגם כשהגיע לכנסת אני ראיתי אותו כמעט בכל ישיבה של ועדה, ועדות שונות.

אחמד טיבי: ככה צריכים להיות חברי כנסת.

אחמד טיבי: עכשיו הוא מועבר לתפקיד של סגן שר.

אחמד טיבי: אתה הולך להיות נורבגי כפול?

מאיר יצחק הלוי: לא.

מאיר יצחק הלוי: אני אשאר בכנסת.

אחמד טיבי: אתה נשאר בכנסת.

אחמד טיבי: אני חושב שזה צעד מבורך של הממשלה, שמצמצמת את האפשרות של נורבגי כפול, זה בכל זאת משהו.

ינון אזולאי: עדיין אי אפשר, אבל יכול להיות שהם יביאו את זה כחקיקה, נורבגי כפול.

אחמד טיבי: בממשלה הזאת יש דבר כזה?

ינון אזולאי: לא.

ינון אזולאי: אמרתי הם יביאו.

ינון אזולאי: כרגע זה אי אפשר.

אחמד טיבי: הקדימו אותי חברותיי ואמרו שאתה תעסוק בעיקר, אחד התחומים, שזה חינוך בלתי פורמלי.

אחמד טיבי: במערכת החינוך הערבית זה חלק חשוב ביותר, זה ממשק חשוב לעבודה משותפת ואני מאחל לך הצלחה.

מאיר יצחק הלוי: תודה רבה.

אלכס קושניר: אדוני סגן השר, מאיר, בבקשה.

מאיר יצחק הלוי: זה לא היה בפרוטוקול.

אלכס קושניר: אבל אם כבר אתה פה.

מאיר יצחק הלוי: תודה רבה לכולכם.

מאיר יצחק הלוי: קודם כול, אני שמח להחליף גם את הרב פרוש וגם את משולם נהרי כסגנים שהיו הרבה מאוד שנים במשרד החינוך.

אחמד טיבי: בגלל אחד מהם נפלה ממשלה כבר.

מאיר יצחק הלוי: דרך אגב, עשו עבודה, כל אחד בחלקת אלוהים שלו, לחלוטין לא רעה.

מאיר יצחק הלוי: אני רק אגיד לחבריי שאני מכבד כל כך ואני בקשר נפלא עם אנשים מתקופת היותי ראש עירייה, עם כולם בלי יוצא מן הכלל, פשוט ביחסים טובים.

מאיר יצחק הלוי: אני אגיד שאת ההתרעה להיות סגן שרת החינוך קיבלתי לפני חמישה-שישה חודשים, ממש עם כניסתי – חשוב שתדעו – כחלק מההסכם הקואליציוני.

מאיר יצחק הלוי: חשבתי שיהיה נכון ללמוד קצת את העבודה הפרלמנטרית, ובעיקר בעיקר שיהיה נכון לסייע להעברת התקציב.

מאיר יצחק הלוי: ולכן, בין שתי החלופות, להיות חבר כנסת, לעבוד בוועדת כספים, בוועדה לביטחון פנים, לבין ללכת למשרה – אמרתי, אני מעדיף להיות כאן, ראיתי את העבודה הנפלאה שאנשים עושים כאן ואני חושב שזאת עבודה יוצאת מן הכלל, אני מפרגן לכם - אני רק חושב שמבחינתי, להגיע למשרד החינוך, רק שתדעו שאני התחלתי שם לפני 47 שנים, יש כאלה שעוד לא נולדו אז, את העשייה החינוכית שלי התחלתי כעובד חבורות רחוב בשכונת מקור ברוך.

אופיר כץ: מה אתה אומר את זה ככה?

אופיר כץ: זו מחמאה בשבילנו.

מאיר יצחק הלוי: בשכונת מקור ברוך, מחנה יהודה בירושלים ברחוב הטורים, בבית מרים, שם התחלתי.

מאיר יצחק הלוי: ואני מבחינתי עשיתי סיבוב של 47 שנים.

ינון אזולאי: אתה אומר זו סגירת מעגל, אתה יכול לפרוש בשיא.

מאיר יצחק הלוי: נכון, אני בסוף אעשה זאת, כמו שיצאתי מתפקידי כראש עירייה, אף אחד לא שלח אותי משם, יכולתי להמשיך עד 2023.

מאיר יצחק הלוי: מבחינתי זו סגירת מעגל לעסוק בחינוך, בעיקר בחינוך ערכי, חברתי, חינוך של נוער, לעשות דברים למען המגזרים השונים באשר הם, ומי שמכיר את הרקע שלי יודע בדיוק למה אני מכוון.

מאיר יצחק הלוי: ואני מאוד מאוד מקווה, בעוד נגיד שנה נסתכל לאחור כולנו, נגיד – וואלכ, המינוי הזה, למרות כל הציניות ולמרות כל הסרקזם ולמרות כל וכל וכל וכל, הוא היה מינוי טוב.

מאיר יצחק הלוי: ודרך אגב, משרד חינוך – אם אתם שואלים אותי – בגודלו העכשווי צריך שני סגני שרים.

מאיר יצחק הלוי: זו דעתי אבל זה כבר סיפור אחר.

משה גפני: בממשלה הבאה.

מאיר יצחק הלוי: נדון בזה בממשלה הבאה, בדיוק.

משה גפני: אנחנו בממשלה הבאה כבר לא נתחשב, לא בתקשורת ולא באופוזיציה ולא בכלום.

מאיר יצחק הלוי: ואני מודה לכם.

מאיר יצחק הלוי: מודה ומפרגן.

ינון אזולאי: אנחנו גם מפרגנים, שלא תחשוב.

ינון אזולאי: הבעיה זה על שישה מנדטים 15 משרות.

ינון אזולאי: זה הזוי.

ינון אזולאי: זה בסדר, אבל אתה יכול להצדיק את זה, זו סגירת מעגל.

אלכס קושניר: אני רוצה שנתקדם.

אלכס קושניר: מאיר, שיהיה לך המון המון בהצלחה.

מאיר יצחק הלוי: תודה.

משה גפני: למה פיטרו את המנכ"ל?

מאיר יצחק הלוי: אני עוד לא במשרד.

מאיר יצחק הלוי: רק היום ב-16:30 אני אצהיר אמונים.

אלכס קושניר: שאלות למשרד התקשורת, בבקשה.

אליאנה רובנוביץ: אני אפנה את השאלה שלך לגורמים הרלוונטיים.

אלכס קושניר: אני אשמח אם תחזור על השאלה, אופיר.

אופיר כץ: היום פורסם ב"ידיעות אחרונות" לגבי הפלאפונים שיש מקומות קבועים בארץ שאין בהם קליטה, אזורים שאי אפשר להתקשר או שאם אתה בשיחה ואתה נכנס אליהם אז השיחה מתנתקת.

אופיר כץ: זה דבר שהוא ידוע כבר הרבה זמן וזה עדיין נשאר.

אלכס קושניר: יש מקום אחד שאני יכול לתת לך.

אופיר כץ: יש מקום בוואדי ערה שזה קבוע מתנתק.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו יכולים לתת הרבה.

ינון אזולאי: יש בירושלים, אגב.

אופיר כץ: כל אחד, יש לו מקום, זה אומר שיש פה באמת בעיה רצינית.

אופיר כץ: ואדי ערה בסיבובים, אחרי אום אל פחם לכיוון עפולה, קבוע השיחה מתנתקת.

אופיר כץ: מה עושה משרד התקשורת בעניין?

אליאנה רובנוביץ: אני אפנה את השאלה שלך.

אליאנה רובנוביץ: זה לא נושא תקציבי.

אופיר כץ: אבל מותר לנו כחברי כנסת לשאול שאלות גם לא בנושאים תקציביים.

אליאנה רובנוביץ: ברור.

אליאנה רובנוביץ: בהחלט מותר לכם ואתם חייבים אפילו לשאול את השאלות, אני בהחלט אדאג שתקבל תשובה.

ספיר איפרגן: חבר הכנסת, אם תרצה אני אוכל להשיב למיטב ידיעתי, וכמובן אחר כך ככל שיהיה צריך, אליאנה ממשרד התקשורת גם תפנה את השאלה.

ינון אזולאי: את ממשרד האוצר?

ספיר איפרגן: כן.

ינון אזולאי: אני מבין שזאת בעיה תקציבית, אז באמת תתייחסי לזה.

ספיר איפרגן: לא, זה לא בחלקה תקציבית.

ינון אזולאי: אז למה את עונה במקום זה?

ינון אזולאי: גם לך יש בעיה בקליטה?

אלכס קושניר: ינון, תן לה לענות.

ספיר איפרגן: אני אשיב לשאלה באמת מנקודות המבט שאנחנו מכירים היטב.

ספיר איפרגן: בחוק ההסדרים האחרון העברנו רפורמה ברישוי תשתיות תקשורת סלולריות.

ספיר איפרגן: המציאות עד החלת הרפורמה ולמעשה האישור שלה והכניסה שלה לתוקף בחודש הבא, המציאות היא שמאוד מאוד קשה להקים תשתיות תקשורת סלולריות, ואנחנו משוכנעים שעכשיו, משעה שהחסמים הוסרו, לחברות התקשורת עצמן יהיה הרבה יותר פשוט לפרוס.

ספיר איפרגן: עכשיו שעשינו זאת, משרד התקשורת יוכל לאכוף את חובות הפריסה שהוא מטיל על חברות התקשורת כי יש חובות פריסה, חברות התקשורת התקשו מאוד לעמוד בחובות הללו כאמור בגלל הקשיים, אבל יש בהחלט רצון – יותר מרצון – החלטה, לשפר את פריסת הקליטה ואיכות הקליטה.

אופיר כץ: לשפר בסדר, אבל מי מבטיח לנו, איך עושים את זה?

ספיר איפרגן: זה ברישיון.

אופיר כץ: יש מקומות בגולן, ביהודה ושומרון ובדרום.

אופיר כץ: איך אנחנו מבטיחים את זה שהם ישפרו שם?

ספיר איפרגן: חובות הפריסה קבועות ברישיון ולמשרד התקשורת יש יחידת אכיפה כנגד חברות שמפרות את התנאים שרשומים ברישיונות שלהם.

ספיר איפרגן: אני אוסיף שממש עכשיו בפניית העודפים מועברים תקציבים למערכת שהמטרה שלה היא לשפר את הניטור באשר לאיכות תקשורת הסלולר.

ספיר איפרגן: זה נקרא Drive Test, זה ממש עובר עכשיו בפנייה - -

אופיר כץ: ומי שלא עושה את זה, מה הוא מקבל?

אופיר כץ: קנסות?

ספיר איפרגן: - - בשביל לתת למשרד התקשורת עיניים לדעת באיזה אזורים יש קליטה יותר טובה, פחות טובה, וככה גם לשפר את האכיפה שלה במקרים שיש הפרה של מה שקבוע ברישיון.

אופיר כץ: ואם יש הפרה, מה הסנקציה?

ספיר איפרגן: בגלל שאני לא מכירה היטב את הפרטים לגבי קנסות אני לא רוצה להטעות את הוועדה ופה אני כן מציעה שיחידת האכיפה של משרד התקשורת תעביר את זה בצורה מסודרת.

אלכס קושניר: אז אני מבקש שתעבירו לנו תשובה מסודרת בכתב על הנושא הזה.

אופיר כץ: מה הסנקציות ואולי בשנתיים-שלוש האחרונות לראות איזה חברות.

אלכס קושניר: האם יש לכם תוכנית לסגירת הפערים בקליטה במדינת ישראל, במקומות שבהם אין קליטה ומה הסנקציות לחברות התקשורת שמפרות?

אופיר כץ: בשלוש השנים האחרונות, איזה סנקציות הוטלו בהקשר הזה על חברות הסלולר שעברו את העבירה?

אופיר כץ: זה שלוש השאלות שלנו.

ינון אזולאי: אני רוצה להוסיף בעניין הזה ואשאל את השאלה הבאה.

ינון אזולאי: בעניין הזה רק להוסיף כי אנחנו מדברים על דברים שהם בדרכים.

ינון אזולאי: יש את היישוב ביתר עילית למשל, המקום הזה קבוע בלי קליטה.

ינון אזולאי: אין מצב שיש בכל האזור שם, וכמו שפעם היו מרימים את האנטנה הם צריכים ללכת ככה ולעשות עם הטלפון שלהם.

ינון אזולאי: זה יישוב שקבוע אין בו קליטה.

ינון אזולאי: אגב, עלה בוועדה – לא זוכר אם זה ועדת כספים או ועדת כלכלה – גם בנושא של יהודה ושומרון.

ינון אזולאי: כשאנחנו מדברים על דברים כאלה זה הצלת חיים.

ינון אזולאי: זה לא סתם אין קליטה.

ינון אזולאי: צריכים להבין, כשאדם נוסע בכבישי יהודה ושומרון הוא חשוף לפעמים לאבן, לפיגוע, לכל דבר אחר, וכאשר אין שם קליטה, בעצם זה הצלת חיים שעולה בחיי אדם וגם עלתה בחיי אדם.

ינון אזולאי: לכן אני אומר, כשאנחנו מבקשים את זה, הפתרון לא צריך להיות פתרון בפנייה התקציבית לראות מה יהיה.

ינון אזולאי: זה הפתרון שהיה צריך כבר להיות מיושם כי עשינו את זה בפניות קודמות וכבר היה ויש כסף, וגם אם אין כסף, בהצלת חיים צריך לשים כסף, אין מה לעשות.

ספיר איפרגן: חבר הכנסת, אני אשמח להשיב על סוגיית ביתר עילית כי היא מוכרת לנו, ואני אשתף שבתקופת הקורונה ניסו להקים שם אתרים סלולריים בשביל לשפר את הקליטה ולא הצליחו.

ינון אזולאי: מה פירוש לא הצליחו?

ספיר איפרגן: בעצם, הדרך להקים אתר סלולרי טרם הרפורמה שעברה בחוק ההסדרים הייתה לקבל היתר בנייה.

ספיר איפרגן: משך הזמן הממוצע לאתרים שכן קיבלו היתר בסופו של דבר היה למעלה משנתיים, ולמעשה חובת הפריסה של חברות הסלולר כפי שקבועה ברישיון זה 95% ממדינת ישראל, הם לא הצליחו לעמוד בחובה הזאת, לא מפני שהם לא רצו בכך אלא מפני שהם לא הצליחו לקבל היתרי בנייה בוועדות המקומיות.

ינון אזולאי: למה?

ינון אזולאי: שם המינהל האזרחי נמצא - ביתר.

ספיר איפרגן: אבל עדיין, מצב הדברים ערב הרפורמה היה לקבל היתר בנייה.

ינון אזולאי: אני מבין שצריך היתר בנייה אבל שם זה המינהל האזרחי, אני גם לא יודע עד כמה הקרקעות שם - - -

ספיר איפרגן: אם הרשות המקומית לא מאשרת להקים אתר, חברת סלולר לא יכולה לעשות זאת.

ינון אזולאי: כי רשות מקומית, היא רוצה שיהיה לה טוב ואם היא לא מקימה אתר, זה לא סתם, כלומר צריך להגיע להידברות.

ינון אזולאי: יכול להיות שרצו להכניס שם עוד כמה דברים שלא מתאימים לרוח וצריך לעשות בדיקה.

ספיר איפרגן: הסיבה ברוב הפעמים היא יחסי ציבור מאוד רעים לאתרי סלולר, שלא בצדק, וכאמור, הסוגיה הזאת הייתה סוגיה אקוטית לא רק בביתר עילית אלא בהרבה מאוד מקומות במדינת ישראל.

ינון אזולאי: גם בכבישי יהודה ושומרון?

ספיר איפרגן: בהמון מקומות.

ספיר איפרגן: ועל כן, כאמור, הדבר הזה טופל ואנחנו מקווים שהחל מ-1 בינואר, כשהחקיקה הזאת תיכנס לתוקף, אנחנו נראה בתוך זמן קצר שינוי משמעותי דרמטי באיכות תשתיות הסלולר במדינת ישראל.

אלכס קושניר: תודה רבה.

ינון אזולאי: שתי שאלות, האחת כן קשורה למשרד התקשורת.

ינון אזולאי: אנחנו יודעים שהיום יש סערה בנושא הקומות הכשרות.

ינון אזולאי: את מכירה קצת את הנושא הזה?

אלכס קושניר: מה זה?

ינון אזולאי: הטלפון הזה.

אלכס קושניר: אבל איך קראת לזה?

ינון אזולאי: קומות כשרות.

ינון אזולאי: יש מספרים בקומות כשרות.

ינון אזולאי: קנו אותם אז, הקומות הכשרות האלה, חתומים בחוזה.

ינון אזולאי: כשקניתי את הפלאפון הזה חתמתי על חוזה שאני מוכן שיהיה מנותק מכל אינטרנט וכל ס.מ.

ינון אזולאי: סים וכל מה שצריך, והיום בעצם אומרים לי, זה הטלפון שלך.

ינון אזולאי: כל אחד – כלומר אני כבעל טלפון או אפילו אחד הילדים שלי – יכול לקחת את הטלפון הזה, לחייג ולבקש לעבור איתו, לפתוח אותו לאינטרנט, לפתוח אותו לכל דבר אחר.

ינון אזולאי: זה דבר שהוא נוגד גם מבחינה משפטית את החוזה שעליו אני חתום, אתם בעצם מפרים לי את החוזה שאני חתום עליו, וגם פוגע בערכים שלי.

ינון אזולאי: השאלה מה יש לך להגיד על הנושא הזה.

אליאנה רובנוביץ: זה נושא באחריות של שר התקשורת, אני לא בקיאה בזה.

ינון אזולאי: אז אני לא אביך אותך בעניין.

ינון אזולאי: אני רק מבקש שתעבירי לו את העניין הזה.

ינון אזולאי: זה מאוד חשוב, שאפילו ידבר איתי בעניין הזה.

מאיר יצחק הלוי: לא הבנתי, ינון.

מאיר יצחק הלוי: אם מישהו גונב את המכשיר?

ינון אזולאי: לא גונב את המכשיר.

ינון אזולאי: זה טלפון כשר, אין עכשיו גישה לס.מ.

ינון אזולאי: סים ואין לו אינטרנט.

ינון אזולאי: למשל אדם שמחזיק טלפון כזה נותן לבן שלו, עד עכשיו לא יכולתי לעבור מסלול, אי אפשר כי אני נעול עליו.

ינון אזולאי: עכשיו בטלפון אחד מעבירים אותך מסלול ואתה יכול פה לראות את האינטרנט.

מאיר יצחק הלוי: מבלי שאתה יודע.

ינון אזולאי: כביכול, נגיד הבן נתן את הפרטים שלי.

ינון אזולאי: כשאני נותן את המספר הזה אני לא רוצה שגם הילדים שלי יוכלו, בשביל לחסום אותם בעניין הזה ואני חתום על חוזה כזה.

ינון אזולאי: הדבר האחרון, לגבי קיצוץ השעות של ברדוגו, זו בעיה תקציבית או שזה לא קשור אליכם, זה רק בגלי צה"ל של משרד הביטחון?

אליאנה רובנוביץ: לא קשור אלינו.

ינון אזולאי: אתם לא קשורים לזה.

אליאנה רובנוביץ: לא קשורים לזה.

ינון אזולאי: אתם בעד.

ינון אזולאי: הבנתי, תודה.

אלכס קושניר: סעיף 39, אני רוצה להעלות אותו להצבעה.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף אושר.

אלכס קושניר: חוזרים חזרה.

אלכס קושניר: סעיף 38 – משרד הכלכלה והתעשייה, בבקשה.

גל ברנס: גל ברנס, אגף תקציבים.

גל ברנס: הפנייה נועדה להעברת עודפים בסעיף 38 הכולל את משרד הכלכלה ורשות החדשנות, בסך של 176.

גל ברנס: 179 מיליון משנת הכספים 2020 לשנת הכספים 2022.

גל ברנס: עיקר העודפים נוצרו בתוכניות הפעלת רשות החדשנות, התפעול השוטף של הרשות, מענקי מחקר ופיתוח הכולל את מענקי הסיוע שמעניקה רשות החדשנות, קידום השקעות ועידוד תעסוקה הכוללת את כלי הסיוע המופעלים ברשות להשקעות במשרד הכלכלה; קידום הייצוא ועידוד עסקים קטנים ובינוניים הכולל את מערך הנספחים המסחריים בחו"ל והסיוע של משרד הכלכלה לעסקים קטנים ובינוניים; פעולות כלליות לקידום התעשייה הכוללות את פעולות התקינה במכוני ייעוץ המסייעים לתעשייה; וכן, תוכנית הטיפול של משרד הכלכלה שכוללת את הפעילות השוטפת של המשרד.

אלכס קושניר: בבקשה, חברים, שאלות.

ינון אזולאי: לגבי עידוד תעסוקה, העליתי את זה ולא קיבלנו עדיין תשובה, גם כשהשרה הייתה פה העליתי את זה מספר פעמים, גם במליאה.

ינון אזולאי: לצערי, לא מקבלים תשובה.

ינון אזולאי: יש תוכנית שנקראת 4.17, 4.18 ו-4.19, אם אני לא טועה.

גל ברנס: 4.20

ינון אזולאי: אם אתה יודע, אתה רוצה כבר לענות?

גל ברנס: אני לא יודע לגבי השאלה, אני יודע לפחות את המספרים.

ינון אזולאי: בתוכניות האלה זו תוכנית לעידוד תעסוקה בפריפריה, במגזר ערבי ובמגזר חרדי.

ינון אזולאי: מה שידוע לי, התוכנית של המגזר החרדי קוצצה.

ינון אזולאי: התוכנית של המגזר הערבי, אני לא יודע אם היא נשארה, עלתה או ירדה, הייתי מבקש לדעת, והפריפריה גם אני לא יודע.

ינון אזולאי: הייתי מבקש לדעת על כל אחת מהתוכניות, 200 מיליון סך הכול היה או שאני טועה.

גל ברנס: באזור יותר קרוב ל-100.

ינון אזולאי: ל-100.

ינון אזולאי: של כולם ביחד.

גל ברנס: לכולם, כן.

ינון אזולאי: אני רוצה לדעת, הרי בקורונה לא השתמשו בזה, היה פחות כמובן כי הרבה יצאו לחל"ת.

ינון אזולאי: האם זה נמצא פה וגם מה אתם עושים בעניין הזה?

ינון אזולאי: חלוקת הכסף, מה היה ומה אתם עכשיו תעשו עם זה?

גל ברנס: בעצם, במשרד הכלכלה יש שלושה מסלולי סיוע בתעסוקה, 4.17 זה לאוכלוסיות ששיעור השתתפותן נמוך, 4.18 זה סיוע למפעלים ועסקי הייטק בפריפריה, ו-4.20 זה סיוע לבוגרי תארים אקדמיים במקצועות הייטק בחברה הערבית בעבודה הראשונה שלהם.

גל ברנס: דווקא בקורונה לא היה קיצוץ במסלולים.

גל ברנס: אחרי פתיחת הסגרים דווקא המסלולים הופעלו ביתר שאת.

גל ברנס: אני יכול להגיד שבשנת 2020, ב-4.17 היה ביצוע תקציבי של 57.7 מיליון, ב-4.20 היה ביצוע של 22.7 מיליון, ב-4.18 בוצע השנה בהיקף של 40 מיליון וצפוי לגדול לכמה עשרות מיליונים עד סוף השנה.

ינון אזולאי: איפה יהיה קיצוץ בתוכניות?

גל ברנס: אין כרגע איזשהו קיצוץ.

גל ברנס: יהיה שיח כמו כל שנה עם המשרד לגבי הביצוע בשנה הבאה.

ינון אזולאי: אז בוא תגיד לי על התקצוב כרגע של 21' ואם אתה יודע לענות לי על 22', בכל אחת מהתוכניות.

גל ברנס: אני לא יודע עדיין להגיד מה החלוקה לתוכניות כי זה בסוף תוכניות העבודה של המשרד.

גל ברנס: אני יודע להגיד שבשנת 21' יש תקצוב של 67 מיליון.

ינון אזולאי: איפה?

ינון אזולאי: סך הכול.

גל ברנס: אחרי ש-4.20 כן היה בתקציב ההמשכי זה בעצם כבר לא - - -

ינון אזולאי: כן, אבל 4.20 לפי מה שאמרת עבר את ה-120 מיליון אם אני לא טועה.

ינון אזולאי: אמרת 47, 56.

גל ברנס: לא.

גל ברנס: 4.20 היה ביצוע של 22.7 מיליון.

ינון אזולאי: אז אני לא הייתי איתך.

ינון אזולאי: אמרת באחד היה 56 מיליון, 47 מיליון.

גל ברנס: לא.

גל ברנס: 57 מיליון ב-4.17.

ינון אזולאי: סך הכול, כל שלוש התקנות?

גל ברנס: 4.17 זה מסלול נפרד.

ינון אזולאי: 4.17, יפה, אז אני מדבר על הכול ביחד.

ינון אזולאי: ביחד עברת את ה-100 מיליון.

גל ברנס: סך הכול היה בזה 57, ב-4.20 היה 22.7, ב-4.18 היה 40.

ינון אזולאי: אז הגענו ל-120 מיליון, כמו שאמרתי, פלוס-מינוס בחישוב.

ינון אזולאי: ועכשיו, ב-21'?

ינון אזולאי: הכול ביחד אתה אומר 67, כלומר ירדנו כמעט ב-45%.

יעל רון בן משה: אבל תנטרל את 4.18, זה לא האוכלוסיות שהוא מדבר עליהן.

ינון אזולאי: לא משנה, אני מדבר על הכול.

יעל רון בן משה: 4.18 זה בשכר גבוה בהייטק.

גל ברנס: זה שכר גבוה בפריפריה.

ינון אזולאי: הוא הכניס גם את - - -

גל ברנס: הסברתי בהתחלה מה זה כל מסלול.

גל ברנס: 4.18 זה מסלול למי שמועסק בהייטק בפריפריה; 4.

גל ברנס: 17 זה לאוכלוסיות ששיעור ההשתתפות בעבודה נמוך; 4.

גל ברנס: 20 זה למתמחים ערביים שסיימו תואר במקצועות ההייטק.

גל ברנס: התקציב כרגע לשנת 2021 הוא 67 מיליון.

ינון אזולאי: איפה?

גל ברנס: הרוב אמור להיות ב-4.18.

ינון אזולאי: אתה מבין איפה אתה הולך?

ינון אזולאי: הרוב אמור להיות בשכר הגבוה, בהייטק.

גל ברנס: נכון כי הוא פחות - - - בקורונה.

ינון אזולאי: אבל 4.17, אתם פוגעים בהם.

גל ברנס: לא.

גל ברנס: 4.17, הגדלנו משמעותית את התקציבים בקורונה.

גל ברנס: רק בשביל להסביר, ב-2018 היו שם 30 מיליון, ב-2019 היו 23.6 מיליון וב-2020 היו 57 מיליון.

ינון אזולאי: וב-21' כמה?

גל ברנס: ב-21' כרגע אין לי צפי.

ינון אזולאי: אני אומר לך שב-21' אתה פוגע.

ינון אזולאי: אתה אומר מה פתאום, הגדלנו.

גל ברנס: לא אמרתי שב-21' הגדלנו.

גל ברנס: אמרתי שב-2020 הגדלנו.

ינון אזולאי: אמרת, הגדלנו משמעותית.

ינון אזולאי: 21' – הורדתם, קיצצתם.

ינון אזולאי: אני לא רואה שם, אתה גם לא יודע לענות לי כמה יש.

גל ברנס: אני לא יודע להגיד כמה יש.

גל ברנס: אני יודע להגיד שהגדלנו משמעותית בקורונה ב-2020.

ינון אזולאי: עוד פעם אתה חוזר איתי לקורונה.

ינון אזולאי: 20' נגמר.

ינון אזולאי: אני שואל שאלה פשוטה: ב-21', תקנה 4.17, כמה יש?

ינון אזולאי: אתה לא יודע להגיד.

ינון אזולאי: כנראה שאין.

גל ברנס: לא, אני יודע להגיד שזה הכול ביחד בהיקף של 66.

ינון אזולאי: אני רוצה לעזור לך.

גל ברנס: נגיד שכנראה שאין, כן.

ינון אזולאי: אוקיי.

ינון אזולאי: כנראה שאין.

ינון אזולאי: תודה רבה.

ינון אזולאי: כלומר, 4.17, באוכלוסיות החלשות, שאתם בעצם קוראים להם לעידוד תעסוקה, שזה בעצם המגזר החרדי, אדוני היושב-ראש, שם אמרו שהם רוצים את הציבור החרדי, הם הלכו וקיצצו לו את זה לאפס.

ינון אזולאי: שתבין, אפס.

ינון אזולאי: במגזר הערבי מה עשיתם?

ינון אזולאי: 4.20?

גל ברנס: 4.20, גם יצא בשנת 2020.

משה גפני: מה?

ינון אזולאי: גם יצא ב-2021, כלומר המגזר הערבי גם יצא.

אלכס קושניר: אני לא מבין.

אלכס קושניר: אבל יש לכם אלטרנטיבות אחרות?

אלכס קושניר: תקנות אחרות?

קריאה: בדיוק.

קריאה: אתה יכול להגדיר מה האלטרנטיבות?

יעל רון בן משה: בשנת קורונה, תסביר את זה כמו שזה.

יעל רון בן משה: זו שנה שאנחנו יודעים שהיו בה אתגרים משמעותיים לגייס עובדים חדשים במשק.

ינון אזולאי: אין בעיה אבל אנחנו כבר נמצאים חצי שנה בתוך חזרה לעבודה.

יעל רון בן משה: לא, אנחנו לא.

אלכס קושניר: אני אגיד לך, ינון.

אלכס קושניר: היה שיני שהממשלה עשתה כשהעבירה את כל האחריות שקשורה להכשרות מקצועיות למשרד אחד.

אלכס קושניר: אז אני יודע שבמשרד הזה שרת הכלכלה עשתה שינוי משמעותי לנושא הזה ואני יודע שתקציבים לא קוצצו בנושא הזה.

אלכס קושניר: אני רק רוצה להבין איזה אלטרנטיבות, ויכול להיות שבתקנה אין כסף כי יש תקנות אחרות ששם זה מתוקצב, אז מה התשובה?

גל ברנס: התשובה היא שבעצם משרד הכלכלה, יש לו יחידה אחת שזה רשות ההשקעות אבל יש גם את זרוע העבודה שהוצגה פנייה שלה בפעם הקודמת, שזה סעיף 36, ושם מן הסתם יש תוכניות רבות ומגוונות לכלל האוכלוסיות.

ינון אזולאי: לא מן הסתם, אני אגיד לך.

ינון אזולאי: גם שם שאלנו, וכשאני שאלתי את השרה לא הייתה תשובה.

ינון אזולאי: אתה יודע, להגיד לנו מן הסתם – אני, אין לי בעיה שתגיד לי: תשמע, אני לא רואה פה, נעשה שיעורי בית, נחזור, אבל בדרך כלל לא חוזרים כי כשעוברת לכם הפנייה לא חוזרים.

ינון אזולאי: אז הינה אני אומר שבפנייה הזאת אני מבקש מהיושב-ראש את הרשות שלו, שאם הוא רוצה להעביר אותה הוא יעביר, תהיה הצבעה, אני אגיש על זה רביזיה, אני אומר, כי אני רוצה לדעת מה התוכניות החלופיות שעשיתם.

ינון אזולאי: אתה אומר שיש בזרוע העבודה – אין בעיה, בואו נשמע מה יש לכם בזרוע העבודה.

ינון אזולאי: יש פה מגזר חרדי, מגזר ערבי, שתי אוכלוסיות שרוצים כולם כולם ומדברים ומבקשים שיצאו לעבודה, ואתה יודע, רוממות העבודה בגרונם, וכשבאים בתכלס אנחנו רואים שפוגעים בהם.

ינון אזולאי: גם ב-22' כנראה אתה לא יודע להגיד לי כמה התוכניות האלה מתוקצבות, ואם יש לך – יש לך רק בהייטק עוד פעם, ואגב, רק שתדע שגם בהייטק כשבאים ממגזר חרדי להיכנס יש דבר אחד שמפיל את כולנו.

ינון אזולאי: שואלים אותם: כמה שנות ניסיון יש לכם?

ינון אזולאי: עכשיו סיימה בחורה ללמוד, למדה הייטק, שואלים כמה שנות ניסיון, לא מקבלים אותה או שמקבלים אותה בשכר נמוך.

ינון אזולאי: הרי זה מצחיק.

ינון אזולאי: אז אם הייתם שמים שם גם אחת שבאה בלי ניסיון ואתה אומר, אני אתן לה כניסיון של שלוש שנים עידוד, תאמין לי, קח את זה, היית אומר, לפחות קידמתי אותן גם בעבודה להייטק.

ינון אזולאי: גם זה לא קורה.

יעל רון בן משה: 4.18, הרוב זה ללא ניסיון.

ינון אזולאי: אני יכול להביא לך ערימה של פניות כאלה שלא מקבלים אותן.

אלכס קושניר: אני מציע שנעשה את הדבר הבא.

נירה שפק: אלכס, קודם כול אני רוצה לשמוע את ההשלמה.

אלכס קושניר: בבקשה, נציגי המשרד.

דוד שטינמץ: יש לי פה נתונים של שנת 2019.

דוד שטינמץ: שטינמץ דוד, אני מנהל אגף תקציבים, פורש לפנסיה.

דוד שטינמץ: פעם אחרונה.

ינון אזולאי: היית אומר, היינו מביאים יין, מברכים אותך, אבל נברך אותך בלי יין.

דוד שטינמץ: אם אני עושה את הפילוח של נתוני התקציב ב-2017, יש תקציב של 25.6 בסעיף 4.17, מתוכם לחברה החרדית 15.05, שזה 59%, לחברה הערבית 8.6 שזה 33%, ולעובדים עם מוגבלות 2.03 שזה 8%.

משה גפני: זה ב-2019.

ינון אזולאי: ב-17'.

דוד שטינמץ: זה ב-2019, זה האחרונים שהיה לי, מתוכם אנחנו הוספנו משרות ב-4.17, 350 משרות בתעסוקת חרדים וערבים, ממוצע עלות שכר שילמנו 9,820, וכאמור, סך הכול המענקים שנתנו זה בערך 26 מיליון שקלים.

דוד שטינמץ: זה מה שעשינו ב-4.17.

משה גפני: זה יפה מה שאתה אומר, מר שטינמץ, אבל היושב-ראש שאל שאלה שהיא נוגעת עכשיו לענייננו.

משה גפני: זה שהייתה קודם ממשלה טובה שדאגה לחרדים ולערבים – בסדר, שמענו על זה, אבל אנחנו מדברים עכשיו על העברת עודפים, לפי מה שאומר חבר הכנסת ינון אזולאי יוצא שעכשיו אין כלום, זה יורד לאפס.

אלכס קושניר: חבר הכנסת גפני.

משה גפני: אז אומר היושב-ראש – אני מדברר אותך – תגידו מה האלטרנטיבות לעניין הזה.

משה גפני: הרי לא באתם ואמרתם, כמו שאמרתם במעונות, שלאברכים לא יהיה סבסוד.

משה גפני: בסדר.

משה גפני: לא בסדר אבל זה מה שאמרתם.

משה גפני: אם אתם גם לא רוצים שיצאו לתעסוקה ולא יהיה עידוד תעסוקה במגזרים החלשים כלכלית, אז תגידו את זה בגלל שפה אתם אומרים אפס.

דוד שטינמץ: לא.

משה גפני: לא מה אמרתם ב-2019.

דוד שטינמץ: קודם כול, אני רוצה להבהיר.

אלכס קושניר: לא, הנקודה מאוד ברורה.

אלכס קושניר: אני ביקשתי לקבל מהמשרד דיווח כתוב, מהשרה ומהמנכ"ל, בצורה מפורשת מה תוכניות הסיוע בהכשרה תעסוקתית - -

משה גפני: כן, נכון.

אלכס קושניר: - - גם למגזר הערבי וגם למגזר החרדי.

משה גפני: וגם לאנשים עם מוגבלות.

אלכס קושניר: כן.

אלכס קושניר: אני לא רואה סיבה להתנות את זה בהצבעה.

אלכס קושניר: אני סומך על שרת הכלכלה, היא תעשה את העבודה והיא תגיש לנו את המסמכים.

אלכס קושניר: נירה שפק, בבקשה.

נירה שפק: קודם כול, שאלו כאן שאלות לגבי 2022 והדיון הוא על תקציבי 20' ל-20' ו-21'.

נירה שפק: לגיטימי לשאול, בטח בהקשר של כל מה שדיברנו עליו והזכרתם כאן מלא מהלכים, אני גם מזכירה את הנושא של העלאת גיל הפרישה לנשים, שזרוע העבודה גם שם יש לה משמעויות בנושא הכשרות.

נירה שפק: אני מזכירה שכשמשרד הכלכלה הציגו את התוכנית ראינו את הסעיפים, התייחסנו לגופו של עניין וסיכמנו גם שיהיה דיון נפרד על זרוע העבודה לראות מה נעשה.

נירה שפק: אני לא קושרת דבר בדבר, בואו לא נעצור דברים.

אלכס קושניר: סעיף 38 – משרד הכלכלה והתעשייה.

אלכס קושניר: מי בעד?

משה גפני: למה?

משה גפני: אתה לא מחכה לתשובות?

אלכס קושניר: לא, אנחנו נקבל את זה כתוב.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

ינון אזולאי: אני רוצה על זה רביזיה.

משה גפני: רביזיה, גם אני.

אלכס קושניר: בבקשה, יש רביזיה.

משה גפני: לא בסדר אבל בגלל - - -

אלכס קושניר: לא, אנחנו נקבל את זה.

אלכס קושניר: חבר הכנסת גפני, לי יש ניסיון טוב.

אלכס קושניר: אני מזכיר לך שבשבוע שעבר התחלנו לדון בעודפים ואז ביקשנו תשובות כתובות מהמשרדים, וקיבלנו.

משה גפני: בסדר.

משה גפני: אבל היה צריך לחכות עם זה.

אלכס קושניר: יש פה הרבה מאוד סעיפים.

ינון אזולאי: אנחנו הצענו על זה רביזיה והיושב-ראש ידאג שזה יגיע לפני הדיון על הרביזיה.

אלכס קושניר: לא, אני גם אצביע על הרביזיה היום.

אלכס קושניר: אני לא מתנה את זה, אני אחכה לתשובה.

אלכס קושניר: ותאמין לי, יש לי פה כל כך הרבה דברים.

קריאה: אולי עד סוף היום הם יביאו לך.

אלכס קושניר: אולי.

אלכס קושניר: משרד הכלכלה, בבקשה, אני מבקש תשובה בכתב לגבי התוכניות.

אופיר כץ: אני גם רוצה רביזיה על ההצבעה של משרד התקשורת.

ינון אזולאי: תביאו לו תשובות היום.

משה גפני: אנחנו צריכים לברך את הממונה על התקציבים.

משה גפני: כמה שנים אתה?

דוד שטינמץ: מהתקופה של – שכחתי רק את השם, מאגודת ישראל.

משה גפני: שפירא.

משה גפני: מאז אתה פה?

משה גפני: תאמין לי, אתה צריך לקבל פרס ישראל.

דוד שטינמץ: רציתי להגיד דור הולך ודור בא, אבל - - -

נירה שפק: איש שירות הציבור שזה הדיון האחרון שלו לפני פרישה.

נירה שפק: ועדת כספים מברכת אותך.

אלכס קושניר: שיהיה לך המון המון בהצלחה בכל מה שתבחר.

ינון אזולאי: בהצלחה ותמיד תעשה טוב למען עם ישראל.

קריאה: אמן.

אלכס קושניר: הוא כבר עשה כל כך הרבה, תן לו לנוח קצת.

ינון אזולאי: אי אפשר על הדרך לעשות עוד כמה דברים טובים?

ינון אזולאי: אתה יודע שזה מחייה את האנשים?

משה גפני: שיהיה לך בהצלחה.

משה גפני: עשית עבודה נאמנה.

דוד שטינמץ: מה שרציתי להגיד, הייעוד של המשרד שלנו בעצם זה לעזור לעסקים קטנים ולעזור למפעלים.

דוד שטינמץ: העיכוב קצת של העודפים האלה זה למעשה שאנחנו מעכבים קצת כספים לעסקים קטנים.

משה גפני: אתה פורש.

משה גפני: לכן הנאום הזה - - -

ינון אזולאי: אני אגיד לך משהו?

ינון אזולאי: אנחנו שוקלים לתת לך את זה כמתנת פרישה, אנחנו נראה בסוף היום.

ינון אזולאי: את ההצבעה בעד אנחנו ניתן.

אלכס קושניר: סעיף מספר 40.

אופיר כץ: שמישהו יעדכן את אנשי משרד התקשורת, אני חושב שהם יצאו והם לא יודעים על הרביזיה.

אלכס קושניר: נמצא פה אגף התקציבים, יעדכנו אותם, תאמין לי.

אופיר כץ: אז תעדכנו אותם.

אלכס קושניר: חברים, אני רק אומר, בגלל שיצרנו פה איזשהו סטנדרט בשבוע שעבר של עבודה מול משרדי ממשלה, שביקשנו תשובה, לא התנינו את זה בהצבעה, וקיבלנו תשובות, גם הפעם אני לא רוצה להתנות, מה גם שאנחנו בפתחם של דיונים על הרבה מאוד העברות תקציביות, שעד אז הם בטח כבר יעבירו את התשובות.

אלכס קושניר: בסדר, אבל הגשתם רביזיה, הגשתם, אין בעיה.

נירה שפק: אלכס, גם לגופו של הנושא, עשינו שיעורי בית ובדקנו.

נירה שפק: לגיטימי לשאול שאלות מרחיבות, אבל לעצם ההעברה קיבלנו את התשובה.

משה גפני: אבל בהעברה יש אפס לנושאים האלה של עידוד תעסוקה.

נירה שפק: כן.

נירה שפק: אתה יכול לשאול על סדרי עדיפויות.

אלכס קושניר: אני רוצה שנתקדם.

אלכס קושניר: סעיף 40 – משרד התחבורה, בבקשה.

משה גפני: התקשורת, אישרתם?

אלכס קושניר: יש רביזיה.

משה גפני: ינון, יש לך רביזיה על התקשורת?

אלכס קושניר: לא.

אלכס קושניר: לאופיר יש.

משה גפני: ונשאלה שאלה לגבי הקומה הכשרה?

אלכס קושניר: כן, נשאלה שאלה.

אלכס קושניר: ינון יעדכן אותך.

משה גפני: איזה ממשלה זאת.

אלכס קושניר: בבקשה, משרד התחבורה.

שחר בר: שחר בר, אגף תקציבים.

שחר בר: הפנייה נועדה להעביר עודפי תקציב מ-2020 ל-2021.

שחר בר: סך העודפים של משרד התחבורה עומדים על 102.

שחר בר: 78 מיליון שקלים.

שחר בר: הסיבות העיקריות בגינן נוצרו עודפים הן התקשרויות חוצות שנה, חוזה אבטחה שמתחדש בנובמבר, שירותי תחזוקה שנעשים בשירות המטאורולוגי, הפעלת חדר מצב ברספ"ן שמתחדשת כל שנה ההתקשרות, וגם בגין פעילות ייחודית, תשלום דמי חבר לארגונים בין-לאומיים שנעשה בעיקר ברת"א ופעילויות של בטיחות בדרכים, התקשרויות מול רשויות מקומיות שנעשות לפי שנת הלימודים ולא לפי השנה הקלנדרית של התקציב.

אלכס קושניר: בבקשה.

ינון אזולאי: יש כל כך הרבה תוכניות, לעשות את זה בדקה?

יעל רון בן משה: אני רוצה לשאול על ביטול התקצוב של תכנון כביש 6 לצפון.

יעל רון בן משה: אם את יכולה להגיד כמה תקציב כבר הושקע בזה, למקטע מסומך צפונה ומה הסיבות שעוצרים את זה עכשיו.

אופיר כץ: אותה שאלה, כל מה שהיא שאלה, רק אני על כביש 65.

שחר בר: אני אגיד שהעודפים של סעיף 40, זה בעצם הסעיף של המשרד הראשי – רת"א, רספ"ן וכל יחידות הסמך – מה שאת מתייחסת אליו זה הסעיף של תקציבי פיתוח.

שחר בר: אני לא בטוחה, אני צריכה שמשרד התחבורה יחזור בעצם עם תשובה לגבי כמה תוקצב.

אלכס קושניר: משרד התחבורה נמצא כאן?

גלעד ונגרובר: גלעד ונגרובר, מנהל אגף תקציבים.

גלעד ונגרובר: אני אמון על סעיף 40, זה הסעיף התפעולי של המשרד.

גלעד ונגרובר: השאלות שלכם הן לגבי סעיף 79, זה סעיף של תחבורה ציבורית ותשתיות, סעיפים של כל תקנות הפיתוח.

אופיר כץ: 65 זה תחבורה ציבורית?

גלעד ונגרובר: סעיף 79.

גלעד ונגרובר: אני אחראי ואמון על סעיף 40.

משה גפני: אתה הממונה על התקציבים במשרד התחבורה?

משה גפני: לפי הנוהל של העברת תקציבים, צריך שיהיה פה נציג משרד האוצר שידע לענות על שאלות מבחינת משרד האוצר, וצריך שיהיה נציג של המשרד הרלוונטי שידע לענות על השאלות של חברי הכנסת.

משה גפני: זה הנוהל בהעברות.

משה גפני: אם אתה לא יודע לענות על שאלות שאנחנו כולנו שאלו ורוצים לשאול אז צריך להביא עוד נציג.

גלעד ונגרובר: אז אני אומר שוב.

משה גפני: זה הנוהל של ועדת כספים.

אלכס קושניר: אבל חבר הכנסת גפני, גם אתה יודע שפעילות המשרד, כל משרד כמעט, במיוחד משרד התחבורה היא מאוד - - -

משה גפני: בסדר, אבל אם הוא לא יודע.

אלכס קושניר: בסדר, אנחנו קודם כול מקבלים את השאלות, אחר כך רואים מה הדחיפות והרלוונטיות של השאלות לעצם הדיון.

משה גפני: אל תעשה להם יותר מדי הנחות.

אלכס קושניר: במידה וזה רלוונטי אז אנחנו לא מתקדמים.

אלכס קושניר: במידה וזה לא כל כך קשור, אנחנו מבקשים מהמשרד לתת לנו תשובות.

אופיר כץ: אבל זה כן קשור.

אופיר כץ: יש פה פרויקטים לשיפור הבטיחות בדרכים.

אופיר כץ: כביש 65 הוא כביש דמים שנהרגו בו כמעט מאה אנשים בעשר שנים.

אלכס קושניר: זה נכון.

אלכס קושניר: נירה, תשאלי את השאלה בבקשה.

נירה שפק: אני אשמח לדעת בשלושה סעיפים.

נירה שפק: אחד, כביש 232, הפער התקציבי שהיה, כולל הלקיחה של תקציב של 60 מיליון לטובת קרונות לרכבת, האם חזר?

נירה שפק: זה כביש עוטף עזה, כביש מסוכן שמשמש גם למעברים.

נירה שפק: על ה-60 מיליון ספציפית, האם חזר ומה הנושא אם יש פער תקציבי אל מול הסיכום.

נירה שפק: שני סעיפים נוספים.

נירה שפק: הייתי שמחה לדעת בהקשר הזה האם מוצע ואם יש מעבר בשני סעיפי בטיחות: אחד תקציב פניות שמאלה, ושני זה כניסה למוסדות חינוך, באופן כללי.

שחר בר: קיבלתי תשובה לגבי כביש 6.

שחר בר: כביש 6 צפון, הושקעו בו כמה עשרות מיליוני שקלים בודדים, וכביש 65, כבר יצאו עליו 250 מיליון שקלים לתכנון וקידומי זמינות.

משה גפני: למה עצרו?

אופיר כץ: למה הפסיקו?

שחר בר: זאת שאלה שהמשרד צריך - - -

ינון אזולאי: אני מאמין שתקבלי עוד תשובה תוך שתי דקות.

אופיר כץ: אני מאמין שמי שנתן לך את התשובה ידע לענות, אם את יכולה בבקשה לשאול אותו.

אלכס קושניר: תשאלי בבקשה את שאלת ההמשך, וגם על השאלות של חברת הכנסת שפק בבקשה לגבי עוטף עזה.

נירה שפק: 232.

אופיר כץ: גם של יעל, לגבי הלאה.

אלכס קושניר: גם יעל, כמובן.

ינון אזולאי: אני רואה פה בסעיף 1(ב) תשלומים למענה הקולי של המשרד.

ינון אזולאי: מה פירוש?

ינון אזולאי: יש לי מענה קולי חינם, אם אתם רוצים אני אחבר אתכם.

גלעד ונגרובר: משרד התחבורה מפעיל מוקד טלפוני.

גלעד ונגרובר: יש כשלושה מיליון פניות בשנה.

ינון אזולאי: בכל השפות?

ינון אזולאי: באיזה שפות אתם מפעילים אותן?

גלעד ונגרובר: בעברית, יש בערבית, יש ברוסית גם.

גלעד ונגרובר: העלות שלו כ-10 מיליון שקלים וכל שנה זה הולך ועולה.

ינון אזולאי: דבר נוסף, סעיף מספר 5, לגבי תקציב הרלב"ד.

ינון אזולאי: מאז 2008 אנחנו רואים שהוא קוצץ ב-78% בסך הכול מאז.

ינון אזולאי: על כמה התקציב שלו עומד היום?

ינון אזולאי: כמה הוא עלה וכולי?

שחר בר: יש נציג של הרלב"ד בזום, יובל, הוא התקציבן של הרלב"ד.

אלכס קושניר: בבקשה, שיתייחס.

יעל רון בן משה: ואם אפשר גם התייחסות לתוכנית המתנדבים, אני לא זוכרת איך קראו לזה.

ינון אזולאי: משמרות זה"ב את מתכוונת?

קריאה: שומרי הדרך?

יעל רון בן משה: שומרי הדרך, שבאמת בגלל תקציב פעוט המשרד הולך בעצם לסגור את זה.

שחר בר: לא.

שחר בר: אני אתייחס לשומרי הדרך ויובל יתייחס לשאר הנושאים.

ינון אזולאי: תתייחסי גם למשמרות הזה"ב, ראינו שבהרבה מקומות בערים הפסיקו אותם, ואני מדבר מעיר שממנה אני מגיע, פעם זה היה וזה היה מאוד חשוב.

אלכס קושניר: בבקשה, התייחסות.

שחר בר: שומרי הדרך תוקצב, זו פעילות שמשרד התחבורה לקח על עצמו ותקצבנו 10 מיליון שקלים לשומרי הדרך ב-2021, אז הבעיה הזאת נפתרה, ואני מציעה שלגבי משמרות הזה"ב יובל יתייחס.

נירה שפק: הסיכום של 10 מיליון היה לפני או אחרי הדיון שהיה לנו עם הרלב"ד, שלא הכירו את הסיפור?

יעל רון בן משה: זה סיכום חדש?

שחר בר: זה נפתר ממש לאחרונה.

שחר בר: אני לא יודעת להגיד את התאריך שבו זה נפתר.

אלכס קושניר: יובל, התייחסות בבקשה, הרלב"ד.

יובל פרידמן: תודה.

יובל פרידמן: לגבי שומרי הדרך, אכן הכסף תוקצב בשנת 2021.

יובל פרידמן: אנחנו מחכים להתייחסות של המשטרה בעניין הזה להסיר את החסמים שיאפשרו לחתום הסכם עם עמותת שומרי הדרך ולהוציא את הפרויקט הזה לדרך בהרבה יותר עוצמה באמצעות מיקור חוץ.

יובל פרידמן: לגבי תקציב הרשות.

יובל פרידמן: אכן, תקציב הרשות מ-2008 ועד היום הופחת משמעותית.

יובל פרידמן: אנחנו מקבלים תוספות תקציביות פה ושם אבל בסוף זה עניין של סדרי עדיפויות ממשלתיים ועם מה שיש לנו אנחנו מבצעים את הכי טוב שיש.

ינון אזולאי: כלומר, אתה צריך עוד בשביל להילחם.

ינון אזולאי: קוצץ ב-78% מ-2008 עד עכשיו, לכל הממשלות לדורותיהן, הכעס על כל הממשלות שדווקא בדבר הזה זה קורה.

ינון אזולאי: השנה גם אני מבין שחסר המון כסף דווקא לתוכנית הרלב"ד.

ינון אזולאי: אתם חושבים שאפשר להסתדר עם זה?

ינון אזולאי: אחד הדברים, אני חושב יותר ממגפת הקורונה, זה מגפת הקטל בכבישים.

יובל פרידמן: אנחנו תמיד נשמח לתוספות תקציביות.

יובל פרידמן: הוכחנו בשנים שעברו שכשהיו תקציבים יותר גדולים ידענו לבצע איתם אבל בסוף השאלה היא מה התקציב של הרשות, ועם מה שיש לנו אנחנו נעשה את הכי טוב שיש.

יובל פרידמן: בסוף זה עניין של סדרי עדיפויות, אני חוזר ואומר את זה.

ינון אזולאי: מה עם משמרות הזה"ב?

יובל פרידמן: משמרות הזה"ב, עד לפני חמש או שש שנים היה במימון שלנו שהופעל על ידי המשטרה.

יובל פרידמן: בשנת 2013 או 2014 אם אני זוכר טוב, הוא עבר לאחריות מלאה של המשטרה עם העברה תקציבית מתאימה ובעצם יצא מאחריות שלנו.

יובל פרידמן: השאלות האלה צריכות להיות מופנות למשטרה, אנחנו יודעים שיש קיטון במערך הזה, ומודאגים לא פחות.

אלכס קושניר: תודה רבה.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, בתקופת השר הקודם, בצלאל סמוטריץ', דובר שתהיה כניסה מכביש 4, כביש גהה, לכיוון בית החולים מעייני הישועה.

משה גפני: המשמעות של העניין, היה סיכום שאם יש תאונות וזה כביש מאוד סואן – בית החולים בנוי על הכביש, הוא קרוב מאוד לכביש – היה צריך לסדר כניסה ועד היום לא נעשה עם זה דבר.

משה גפני: אני רוצה לדעת איפה זה עומד.

אלכס קושניר: יש לכם תשובה?

גלעד ונגרובר: שוב, אני אבדוק את זה.

גלעד ונגרובר: אני לא אחראי על התקציב של הכבישים אבל אנחנו נעשה בדיקה ונחזיר תשובה.

ינון אזולאי: לגבי הרלב"ד, יש לכם תקציב פרסום בנפרד, נכון?

יובל פרידמן: נכון.

יובל פרידמן: יש לרשות תקציבי פרסום, מוקצה בעיקר לרדיו בכל התחנות.

משה גפני: היושב-ראש, הוא אומר שהוא לא מתמצא בזה.

אלכס קושניר: הוא בא אחראי על התקציב הספציפי הזה, על סעיף 40.

אלכס קושניר: אתה שואל שאלות אחרות.

אלכס קושניר: זה לא תקציב הפיתוח של משרד התחבורה.

שחר בר: אני מציעה שמשרד התחבורה יחזיר תשובות לוועדה על כל הכבישים שנשאלו.

משה גפני: אני רוצה את הסיוע שלכם, הרי זה היה הנוהל שעשינו.

משה גפני: שיבואו נציגי המשרדים, לא כדי שהם יגידו אנחנו לא יודעים, כדי שהם ייתנו תשובות.

אלכס קושניר: מה שאני מבקש זה תשובות על מה שנשאל כאן לגבי מצב הכבישים – של נירה שפק, של אופיר כץ ושל יעל רון בן משה, ומעבר לזה השאלה של חבר הכנסת גפני.

נירה שפק: ושתי התוכניות.

אלכס קושניר: כן.

אלכס קושניר: לגבי הסוגיה של בית חולים מעייני הישועה.

משה גפני: זה לא בית החולים אלא הנושא של כביש 4.

ינון אזולאי: הוא באמצע התשובה לגבי הרלב"ד.

אלכס קושניר: בבקשה, תשלים את התשובה לחבר הכנסת אזולאי.

יובל פרידמן: חבר הכנסת אזולאי שאל אם יש לנו תקציב פרסום.

יובל פרידמן: התשובה היא חיובית, יש לנו תקציב פרסום שנועד בעיקר לפרסום בתחנות הרדיו, בכל התחנות בארץ כמעט יש פרסומים שלנו.

ינון אזולאי: יש את העיתונות הכתובה, גם במגזר החרדי וגם במגזר הכללי אנשים כאזרחים ותיקים גם יותר משתמשים בעיתונות הכתובה.

ינון אזולאי: שם אנחנו רואים אתכם פחות.

יובל פרידמן: נכון.

יובל פרידמן: הפרסומים בעיתונות הכתובה הם בעיקר במגזר החרדי, שם זה גם עיתונות כתובה, גם אנחנו משקיעים בפרסומים של פשקווילים.

יובל פרידמן: אנחנו מודעים להבדלים שבצריכת התקשורת בין הציבור החרדי לבין ציבורים אחרים, ובין ציבור האזרחים הוותיקים לבין ציבורים אחרים.

אלכס קושניר: סעיף 40 – משרד התחבורה.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אופיר כץ: נגד בגלל כביש 65.

אלכס קושניר: הבקשה אושרה.

משה גפני: מה עושים עכשיו עם כל השאלות?

אלכס קושניר: אנחנו נקבל תשובה.

אלכס קושניר: עוד פעם, חבר הכנסת גפני, הרי אתה יודע יותר טוב ממני כי אתה כבר עשית את הסיבובים האלה הרבה פעמים.

אלכס קושניר: אתה פוגש את המשרדים בהרבה מאוד נקודות של זמן וקבלת החלטות.

משה גפני: נכון.

אלכס קושניר: אני נמצא עדיין בשלב שיש לי חוויית עבודה חיובית עם המשרדים.

אלכס קושניר: אני שואל שאלות, אנחנו כוועדה שואלים שאלות, מקבלים תשובות בכתב מאוד מפורטות על הרבה מאוד נושאים.

אלכס קושניר: כך אני רוצה להמשיך.

משה גפני: טוב.

אלכס קושניר: במידה ואני רואה שזה לא קורה, נפעיל סנקציות.

משה גפני: אבל אם את הכל תעביר אז בסוף הם לא - - -

אלכס קושניר: אבל זה לא הכול, אתה יודע שיש לנו עוד הרבה.

אלכס קושניר: משק המים, סעיף 41.

אלכס קושניר: בבקשה.

חיים בורובסקי: חיים בורובסקי, אגף תקציבים.

חיים בורובסקי: פנייה להעברת עודפים משנת הכספים 2020 לשנת הכספים 2021 בסך של 26.259 מיליון שקלים.

חיים בורובסקי: העודפים עוברים לתוכנית 01 שהיא תוכנית ההוצאות השוטפות של המשרד.

אלכס קושניר: 41001.

חיים בורובסקי: העודפים נוצרו כתוצאה מפעילויות חוצות שנה, פעילויות שוטפות של המשרד, פעילויות תפעול ופעולות למשק מים לשעת חירום שגם הן חוצות שנה, התקשרויות עם ספקים שנותנים מענה לאירועים כאלה.

אלכס קושניר: שאלות, בבקשה.

ינון אזולאי: לגבי תאגידי המים, אנחנו יודעים שיש הצעת חוק של איציק שמולי שהעביר לפני מספר שנים, צמצום של תאגידי המים ב-50%.

ינון אזולאי: אני יודע שלא צומצם.

ינון אזולאי: יש לכם תשובה?

אופיר כץ: אז כן צומצם, מה שביטן אז עשה.

ינון אזולאי: לא.

ינון אזולאי: היה צריך לצמצם ב-50% ולא צומצם.

ינון אזולאי: איפה זה עומד?

חיים בורובסקי: זה לא הצעת חוק, זה תיקון חקיקה שעבר.

ינון אזולאי: בסופו של דבר כשזה מגיע למליאה זה אותו דבר.

חיים בורובסקי: תיקון חקיקה שקבע שצריך לצמצם את מספר תאגידי המים כדי לייעל את משק המים.

ינון אזולאי: כמה יש היום?

חיים בורובסקי: היום יש 56 תאגידי מים, והכוונה הייתה לצמצם כדי לייעל את משק המים העירוני.

חיים בורובסקי: צריך להגיד שכבר היום, הנורמות שלפיהן עובדים תאגידי המים הן לפי פחות מ-56 תאגידי מים, זאת אומרת גם אם הם מוציאים יותר כסף, משק המים, תעריף המים לא משלם על זה.

ינון אזולאי: מה זה לא משלם על זה?

ינון אזולאי: שנה שעברה, אם אני לא טועה, הייתה עלייה.

חיים בורובסקי: נכון.

ינון אזולאי: ולפי דעתי הולך לעלות.

ינון אזולאי: שנה שעברה הייתה עלייה למרות התעריפים.

חיים בורובסקי: התעריף האחרון יורד ב-1.5%, 1.6%.

חיים בורובסקי: הסיבה שהייתה עלייה בתעריף המים לא קשורה לחוסר יעילות או ליעילות של תאגידי המים.

חיים בורובסקי: לצורך העניין, נניח בתאגיד מים מסוים מינו עוד סמנכ"ל כספים או סמנכ"ל הנדסה, מעבר לנורמה שמוכרת על ידי רשות המים, התאגיד לא יקבל על זה הכרה ומשק המים לא יישא בעלות הזאת, התאגיד יספוג אותה בעצמו.

אופיר כץ: מהם תהליכי הבקרה שלכם על תאגידי המים שאזרח רוצה לפנות אליהם, מבחינת מענה אנושי?

אופיר כץ: אתם בודקים את זה?

חיים בורובסקי: כן.

חיים בורובסקי: קודם כול, יש כללים שהם במעמד של תקנות שתאגידי המים מחויבים לעבוד לפיהם, שקשורים בין היתר למענה ושירות לציבור.

חיים בורובסקי: חוץ מזה, יש יחידה ברשות המים של הממונה על התאגידים - הממונה הקודם יושב פה מאחור, הוא כבר עבר תפקיד – אבל בין היתר, התפקיד של היחידה הזאת הוא לפקח, להיות הרגולטור של כל תאגידי המים, גם לנורמות של אספקת מים.

משה גפני: לאיזה תפקיד הוא עבר?

חיים בורובסקי: הוא עבר לרשות הכבאות.

אופיר כץ: יש איזשהו דוח שבדק את השירות לאזרח?

חיים בורובסקי: אנחנו יודעים לומר, יש דוחות שבודקים איך תאגידי המים עובדים.

אופיר כץ: עזוב כללים.

אופיר כץ: אני מדבר על המציאות בשטח.

אופיר כץ: בדקתם?

אופיר כץ: ניסיתם?

אופיר כץ: התקשרתם לתאגיד מים לראות כמה זמן עונים, איך השירות?

אופיר כץ: יש איזשהו דוח כזה שעשיתם?

חיים בורובסקי: לא מכיר.

אופיר כץ: הכללים זה בסדר, זה יפה.

אופיר כץ: אני אומר לך שבשטח המציאות היא אחרת.

אלכס קושניר: אגב, מעניין אם מבקר המדינה מתישהו בדק את זה בשנים האחרונות.

אלכס קושניר: זאת שאלה מעניינת.

אופיר כץ: אתה יודע איזה שירות יש שם?

אלכס קושניר: תאמין לי שגם אני מתקשר מדי פעם לתאגידי מים.

ינון אזולאי: אגב, יש להם שירות VIP, שולחים לך ישר הוצאה לפועל לבית.

משה גפני: אני רוצה להוסיף לשאלה הזאת.

אופיר כץ: אני רוצה לקבל תשובה.

אלכס קושניר: כן, אבל הם לא יכולים לייצר דוח - - -

אופיר כץ: לא, אני שואל אם עשו.

אופיר כץ: לא שייצר לי דוח עכשיו.

אופיר כץ: האם עשו בעבר דוח שבדקו את השירות לאזרח?

אלכס קושניר: הוא לא מכיר.

חיים בורובסקי: יש פיקוח על תאגידי המים.

חיים בורובסקי: לא נעשה דוח כזה שאני מכיר בשנים האחרונות.

אלכס קושניר: אנחנו כוועדה, בואו נפנה לממ"מ שיעשו את הבדיקה.

אלכס קושניר: מה אתה אומר?

אופיר כץ: חשוב.

ינון אזולאי: ואם כן, נעשה גם דיון.

אלכס קושניר: בטח.

נירה שפק: לא רק על זה.

נירה שפק: גם על כל נושא האוטונומיה שלהם בקביעת - - -

אלכס קושניר: בסדר.

אלכס קושניר: אנחנו נגדיר שאלות.

אלכס קושניר: נפנה כולנו לממ"מ, נקבל תשובה כוועדה.

נירה שפק: הגיע הזמן לבחון את ההחלטה הזאת, האם היא עמדה בהגדרות שלה.

יעל רון בן משה: אני רוצה לשאול על איסוף שפכים.

יעל רון בן משה: קיבלתי פניות מיישובים בגליל, בעיקר ממועצה אזורית מעלה יוסף, שלצורך הרחבת היישובים – ואני מניחה שעדיין אנחנו רוצים שמשפחות יעברו לגור בגליל, בטח בקו עימות – אבל עד שאין חיבור למט"ש בעצם לא מקבלים את האישור להרחבה.

יעל רון בן משה: החיבור למט"ש הוא מאוד מאוד יקר, בטח המתיישבים לא יוכלו לשאת בעלות, או היישוב או המועצה האזורית.

יעל רון בן משה: איך מתכוונים לפתור את זה?

יעל רון בן משה: היום יש 60 משפחות שממתינות לתחילת בנייה עד חיבור למט"ש.

יעל רון בן משה: זה יכול להיות שנים.

חיים בורובסקי: קודם כול, כמו שאמרת, חיבור למט"ש ותנאי שמט"ש יוכל לספק את צורכי הביוב של יישוב זה באמת תנאי להתקדמות של הליכים סטטוטוריים.

חיים בורובסקי: לגבי מתקני טיפול בשפכים, מט"שים שנמצאים באזורי פריפריה, תקציב המדינה מסייע לתאגידי המים או למועצות האזוריות, לגופים שפועלים שם ומקימים את המט"שים.

חיים בורובסקי: אנחנו מעמידים לצורך זה סדר גודל של 350 מיליון שקלים בשנה גם בהלוואות וגם במענקים, בעיקר במענקים, בדיוק כדי לתמוך במקומות כמו המקרה שתיארת שבו יש מעט יישובים, המט"ש מרוחק.

יעל רון בן משה: מה זה לתמוך?

יעל רון בן משה: מממנים את זה במאה אחוז או שבסוף משפחה, שולחים אותה לגור בנטועה או בזרעית ואומרים להם גם תשלמו על חיבור למט"ש?

חיים בורובסקי: לתמוך זה אומר שתקציב המדינה, כלומר משלם המיסים, נותן מכספו במענק – תמיד במצ'ינג, אנחנו לא נותנים תמיכות במאה אחוז בכלל במשק המים, אנחנו חושבים שזה לא רצוי, זה מייצר עיוותים שליליים – אבל אנחנו נותנים שיעורי תמיכה משמעותיים כדי לאפשר לאותם תושבים שהעלויות שלהם יהיו סבירות כמו במקומות שהם לא פריפריה.

יעל רון בן משה: צריך לעודד אותם לגור בפריפריה יותר מאשר במקומות שהם לא פריפריאליים.

יעל רון בן משה: אנחנו רוצים שהם יגורו בזרעית.

חיים בורובסקי: אז לשם זה המענקים נועדו.

חיים בורובסקי: המקרה הזה, יש עוד מקרים רבים.

יעל רון בן משה: בסדר, התוצאה היא שאין שם הרחבה.

חיים בורובסקי: על איזה מט"ש מדובר?

יעל רון בן משה: אני מניחה שבאזור מעלה יוסף.

חיים בורובסקי: אני לא יודע, אני מכיר את המט"שים עצמם.

יעל רון בן משה: התוצאה היא שאין הרחבות ביישובים האלה בגלל שלא מתחברים לפתרון מרכזי.

יעל רון בן משה: כנראה שהמענק לא מספיק.

חיים בורובסקי: בשנים האחרונות אני יכול לומר לך שעשרות רבות של מט"שים ומאספים ביישובים פריפריאליים – שוב, אני לא מכיר את המקרה הספציפי הזה - -

אלכס קושניר: יעל, אז תעבירי מקרה ספציפי.

חיים בורובסקי: - - אבל בדרום וביהודה ושומרון ובצפון ובכל האזורים במדינת ישראל, באזור כביש 65, ואדי ערה, תשתיות במאות מיליוני שקלים בדיוק לסיבות שציינת.

ינון אזולאי: שאלה בנושא מים בחקלאות.

ינון אזולאי: הרי אנחנו יודעים שאחד המרכיבים שמייקרים את הפירות והירקות זה המים, ותמיד החקלאים באים לפה וטוענים על זה.

ינון אזולאי: יש לכם איזושהי תוכנית איך להוזיל את המים לחקלאים?

חיים בורובסקי: קודם כול, דוח אחרון של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה הראה שתשומת המים לחקלאות הכוללת עומדת על בערך 8%, אז התשומה היא לא כל כך גדולה.

ינון אזולאי: לעומת אם אתה הולך ומייבא.

נירה שפק: אתה יודע שהאמירה שלך היא לא מדויקת מכיוון שיש ענפים עתירי מים, יש חקלאות בעל, לכן כשעושים ממוצע זה לא נתפס.

נירה שפק: אני מציעה את האמירה הזאת לא להגיד כי קיים דוח בנושא, יש החלטה ברפורמת החקלאות להקפאה והורדה – שר האוצר מדבר על זה, כולם מדברים על זה – רשות המים, צריך לשבת איתה כי בסוף היא סמכות סטטוטורית שעושה המון בעיות, מה לעשות, וצריך לטפל בזה.

חיים בורובסקי: אדוני היושב-ראש, אני אשלים את התשובה.

חיים בורובסקי: זה נכון שזה ממוצע, חברת הכנסת, יש מקומות שזה יותר.

נירה שפק: אז בוא לא נטעה את השומעים.

אלכס קושניר: אתה יודע, בממוצע - - -

חיים בורובסקי: אמרתי שזה ממוצע, בממוצע, יש מקומות שזה יותר.

ינון אזולאי: אגב, אני טעיתי, בגלל זה היא האירה את עיניי, אני חייב להגיד את זה.

חיים בורובסקי: יש מקומות שזה יותר מ-8% ויש מקומות שזה פחות מ-8%.

חיים בורובסקי: זה טיבו של ממוצע.

חיים בורובסקי: עכשיו לענייננו.

חיים בורובסקי: הדרך העיקרית שבה אנחנו מסייעים לחקלאים בתשומה של המים זה מי קולחין.

חיים בורובסקי: מי קולחין הם היום קצת מעל מחצית מהמים שמשמשים לחקלאות ולאור גידול האוכלוסייה שיש במדינת ישראל הם רק ילכו ויעלו.

חיים בורובסקי: המדינה מסייעת להם כבר עכשיו ואנחנו נמשיך לסייע ואולי גם נגדיל את הסיוע הזה בהקמה של תשתיות קולחין.

חיים בורובסקי: דיברנו פה על מתקני טיפול בשפכים.

חיים בורובסקי: ממתקן טיפול בשפכים לוקחים את המים המטופלים ומעבירים אותם – מקימים תשתיות, המדינה משתתפת בשיעורי מענק מאוד גבוהים כדי שיהיו מים לחקלאות במחירים זולים.

נירה שפק: השאלה היא מאוד ברורה.

נירה שפק: אנחנו מדברים על איכות סביבה, הגנת סביבה.

נירה שפק: אני רוצה לדעת איך תאגידי המים נערכים לזה שהמזהם שותף.

נירה שפק: אני גרה בקיבוץ כפר עזה, הרי בסוף, אם אני אחליט לסגור את כל הענפים שלנו ולא לצרוך מים מהשפד"ן, תוך X ימים זה יוצף ותצטרכו לשלם בין 70 ל-80 אגורות לטיהור המים כי יש חוקים רגולטוריים.

נירה שפק: השאלה היא לא מה המדינה תורמת כי מה שהמדינה נותנת לחקלאי זה כדי להשוות תנאים שלו אל מול הגבלות ופתיחת השוק לתחרות.

נירה שפק: השאלה איפה המזהם או בא כוחו של המזהם, שזה תאגידי המים, שותפים בזה, כי אנחנו החקלאים – ואני אומרת עכשיו אנחנו החקלאים כי אני יושב-ראש השדולה לחקלאות – מממנים את המזהמים.

נירה שפק: נורא פשוט.

חיים בורובסקי: אז יש היום השתתפות של תאגידי המים.

נירה שפק: אז אנחנו צריכים לעשות על זה דיון.

חיים בורובסקי: זה תלוי בסוג הטיפול שנעשה אבל בהחלט תאגידי המים, שזה בעצם צרכני המים הביתיים, משלמים על הטיפול, המזהם כן משלם.

חיים בורובסקי: רק בעניין עוטף עזה, מקבלים מי שפד"ן, שזה המים המטופלים באיכות הגבוהה ביותר במדינת ישראל.

נירה שפק: אנחנו משלמים על זה יופי.

חיים בורובסקי: אלה באמת מים באיכות מאוד מאוד גבוהה.

נירה שפק: מעולה.

נירה שפק: אני רק רוצה להעיר למה שנאמר כאן מכיוון שאני עושה את העבודה על מחירי המים לחקלאות, אני רוצה שתדעו שהיה דוח מבקר המדינה – אני גם נכנסתי להסתכל על התאריך, ב-19 באוקטובר 2020.

נירה שפק: דוח מבקר המדינה מדבר בדיוק על הסדרה, ניהול ופיקוח, שווה לקחת את הדוח הזה ולעשות עבודה פה כי יש לזה משמעויות רוחביות על מדינת ישראל ולא רק על החקלאות.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, אני מצטרף למה שנאמר פה על ידי החברים.

משה גפני: כשהוקמו תאגידי המים דובר על כך שיהיו מתי מעט תאגידי מים, שלא יבואו במקום הרשויות המקומיות.

משה גפני: נדמה לי בהתחלה דובר על ארבעה תאגידי מים, היום אנחנו כבר מדברים על 56 תאגידים, לא כולל את ספקי המים השונים, וחשוב מאוד לדעת האם נעשתה איזושהי עבודה.

משה גפני: האוצר נכנע בסופו של דבר ללחץ שהיה מרשויות מקומיות או מהשלטון המקומי והוא הגדיל את מספר תאגידי המים.

משה גפני: מה נעשה בינתיים?

משה גפני: שואל אופיר כץ האם זה עזר לצרכנים.

משה גפני: אני לא בטוח שזה עזר לצרכנים.

משה גפני: באמת צריך פה לקיים דיון, אני רוצה לדעת איך אתם הגעתם ל-56 תאגידים, הרי דובר בהתחלה שיהיו ארבעה.

אלכס קושניר: בתחילת השנה הבאה נעשה דיון כאן בוועדה אחרי שנקבל את הנתונים מהממ"מ.

אלכס קושניר: בבקשה.

חיים בורובסקי: אני אענה על השאלה.

חיים בורובסקי: תאגידי המים הם אחת הרפורמות המוצלחות, אומנם יחסי הציבור שלה לא טובים אבל הן אחת הרפורמות מבחינה מקצועית המוצלחות במשק המים שנעשו בשנים האחרונות.

חיים בורובסקי: הם חסכו – אנחנו מודדים את זה בפחת גבייה, זאת אומרת מה שיעורי הגבייה לפני ואחרי שהוקמו תאגידי המים ומה שיעורי הפחת, כמה כמות נזילות הייתה לפני ואחרי – אנחנו רואים בשני הפרמטרים האלה, שהם פרמטרים תפעוליים שמשפיעים מבחינה כלכלית המון על משק המים, שהיה גידול מאוד משמעותי בגבייה וקיטון מאוד משמעותי בפחת, כלומר יש הרבה פחות נזילות, מים מתבזבזים בהיקף הרבה פחות.

חיים בורובסקי: אפשר להקביל את זה למתקן התפלה.

משה גפני: אז טעיתם כשאמרתם שצריך להקים ארבעה וזהו?

חיים בורובסקי: יש צעדים להפחתת המספר.

אלכס קושניר: חבר הכנסת גפני, אני מבקש שלא לקיים פה את הדיון הזה כי זה דיון על רגל אחת.

נירה שפק: בדיוק.

נירה שפק: ואני מציעה גם – לפרוטוקול – מכיוון שזה נאמר, דוח מבקר המדינה אומר שכל החיסכון בפחת הוא נקודת כשל בדוח, אז בואו נשים את הדברים על השולחן.

אלכס קושניר: בסדר, אנחנו נעשה על זה דיון מסודר.

אלכס קושניר: אופיר כץ, בבקשה.

משה גפני: תן לו רק להשלים.

אלכס קושניר: לא, אבל אין לו תשובה מלאה עכשיו.

משה גפני: רק את המשפט.

חיים בורובסקי: על קצה המזלג אני אומר.

אלכס קושניר: לא.

אלכס קושניר: על קצה המזלג אני לא רוצה לשמוע.

אלכס קושניר: בבקשה.

אופיר כץ: התשלום של משפחה לתאגיד זה לפי מספר הנפשות, נכון?

אופיר כץ: כשמשפחה מתרחבת, הוא צריך בעצמו לפנות לתאגיד המים ולהגיד שהמשפחה התרחבה.

אופיר כץ: למה אין סנכרון עם העירייה או עם משרד הפנים באופן אוטומטי?

אופיר כץ: בינתיים יש הרבה אנשים שלא מעדכנים באופן יזום כי הם לא יודעים שהם צריכים לעדכן.

אלכס קושניר: זו נקודה חשובה, נכון.

אופיר כץ: הם משלמים בינתיים לפי תעריף של שתי נפשות כאשר הם כבר שלוש וארבע.

אלכס קושניר: אגב, לא כולם בכלל מודעים לדבר הזה.

חיים בורובסקי: קודם כול, הדבר מופיע בצורה די ברורה – כמשלם, כצרכן, לא רק כנציג אגף התקציבים, זה מופיע בצורה די ברורה על החשבון ואפשר לעשות את זה בצורה אינטרנטית.

חיים בורובסקי: יש בעיות של ממשקים בין גופי המדינה, זה נכון, אפשר היה לקדם משהו בכיוון הזה.

ינון אזולאי: אני אגיד לך יותר מזה.

ינון אזולאי: גם לא נותנים לך אחורה זמן רב.

ינון אזולאי: נגיד בן אדם נזכר אחרי שנה, הוא כבר לא יכול לקבל אחורה.

ינון אזולאי: אם עברה שנה אחת והוא נזכר, הוא נגיד לא ידע, הוא לא יכול לקבל אחורה וזה דבר שהוא לא ראוי כי הילד נשאר בבית.

אופיר כץ: אני לא מסכים איתך שזה כזה ברור.

יעל רון בן משה: כשנפטר אדם מורידים את המכסה?

יעל רון בן משה: זה מתעדכן אוטומטית?

חיים בורובסקי: אני לא חושב.

אלכס קושניר: זאת סוגיה שצריך לבדוק אותה.

אלכס קושניר: חבר הכנסת מאיר הלוי.

מאיר יצחק הלוי: אני רוצה להציע, אדוני, כמו שאמרת, נושא תאגידי המים ראוי לדיון עומק.

מאיר יצחק הלוי: אני אומר את זה כראש רשות, כשאני מאלה שטוענים שזה דבר נכון להקים תאגידי מים, בניגוד להרבה מאוד מהחברים שלי, כי אני יודע איך נראה משק המים קודם לכן ומה קרה עם בניית התאגידים.

מאיר יצחק הלוי: לכן אני ממליץ לקיים פה דיון עמוק, לשמוע את המצדדים ואת המתנגדים.

ינון אזולאי: אנחנו נשמח.

חיים בורובסקי: תאגיד עין נטפים זה באמת דוגמה לתאגיד מוצלח.

משה גפני: יש מקומות שכן, יש מקומות שלא.

אלכס קושניר: חברים, נתקדם.

אלכס קושניר: פנייה מספר 41-001, משק המים.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: אין מתנגדים.

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

אלכס קושניר: פנייה 43-001 – מרכז למיפוי ישראל.

יפתח עשהאל: יפתח עשהאל, אגף תקציבים.

יפתח עשהאל: העברת עודפים לסעיף 43, המרכז למיפוי ישראל.

יפתח עשהאל: סך הפנייה עומדת על 23.476 מיליון שקלים, 4.712 מתוכם לתוכנית התפעול, 430201, ועוד 18.764 מיליון שקלים ל-430301, תוכנית הפרויקטים.

אלכס קושניר: שאלות, חברים.

ינון אזולאי: שתי שאלות קצרות.

ינון אזולאי: יש לכם בתשלום עבור חניות - אני מסתכל בפירוט - איזה חניות?

ינון אזולאי: יש לכם פנגו?

יפתח עשהאל: מרכז מיפוי ישראל מחזיק משרדים.

יפתח עשהאל: התקציבן של המרכז יוכל לפרט.

אופיר כץ: איפה זה יושב?

אופיר כץ: איזה משרד?

יפתח עשהאל: זו יחידת סמך של משרד השיכון, פועל כגוף עצמאי.

אלכס קושניר: בבקשה, תשובה.

ירמיהו גור: ירמיהו גור, סמנכ"ל תכנון שירות ומדיניות, התקציבן של מפ"י.

ירמיהו גור: יש לנו מחוזות, ובמחוזות אנחנו צריכים לשלם על חניות לעובדים.

ינון אזולאי: ומה זה סעיף 2070, שהבאתם בדברי ההסבר?

ינון אזולאי: מי שכתב את זה אמר שהוא יבהיר את הדברים הרלוונטיים.

ינון אזולאי: סתם להבין בגדול מה הדבר הזה.

ירמיהו גור: זה תכתובת פנימית להערכתי של הרפרנטים שמדברים על סעיפים אחרים.

ירמיהו גור: הסעיף שלנו זה 43.

ירמיהו גור: 70 זה משרד השיכון, אני חושב שזה הפיתוח.

ינון אזולאי: כשאמרת תכתובת פנימית, זה מה זה מעניין.

ינון אזולאי: אתה יכול לשתף אותנו?

ינון אזולאי: בסדר, חיוך, מה קרה.

אלכס קושניר: סעיף 43-001, המרכז למיפוי ישראל.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: כולם בעד המיפוי.

אלכס קושניר: סעיף 46-001 – חוק חיילים משוחררים.

אלכס קושניר: בבקשה.

ינון אזולאי: אגב, המיפוי עושה גם את הסקר, מה שנקרא סקר קרקעות?

ירמיהו גור: אנחנו עושים הרבה מאוד סקרים.

ינון אזולאי: גם ביו"ש אתם עושים?

ירמיהו גור: יש לנו יחידה שנמצאת במינהל האזרחי והיא מטפלת במיפוי ביו"ש.

ינון אזולאי: אביתר, סיימתם שם עם הסקר?

ירמיהו גור: אני לא יודע לענות על זה, אני יכול לברר.

ינון אזולאי: תברר, חשוב לנו לדעת איפה זה נמצא.

אלכס קושניר: בבקשה.

נטע בר זיו: בוקר טוב.

נטע בר זיו: נטע בר זיו, אגף תקציבים.

נטע בר זיו: הפנייה נועדה להעברת עודפים משנת התקציב 2020 לשימוש בשנת התקציב 2021, בסך של 2.730 מיליון שקלים לתוכנית 460103, הקרן לסיוע נוסף.

נטע בר זיו: בתוכנית מתוקצבת הוצאה על מלגות ודמי סיוע ללומדים במכינות קדם-אקדמיות, מלגות להנדסאים וקורסים להכשרה מקצועית לחיילים משוחררים.

נטע בר זיו: העודפים נוצרו עקב ירידה בפעילות ההכשרות המקצועיות בשנת 2020, שנגרמה בגלל השלכות משבר הקורונה.

נטע בר זיו: אני רק אציין שבהתאם לחוק קליטת חיילים משוחררים, אם מנוצלת יתרה של יותר מ-85% מכספי התוכנית, היתרה מועברת כעודף לשנה הבאה, זאת אומרת זה לא בהכרח עודף מחויב.

משה גפני: לא הבנתי.

משה גפני: בגלל הקורונה לא השתמשו בכל התקציב הזה?

משה גפני: זה קרן לסיוע.

נטע בר זיו: כן.

נטע בר זיו: יש פעילות של הכשרות מקצועיות, הפעילות שלה ירדה בגלל ההגבלות והסגר.

משה גפני: ובשנה אחרי כן, עכשיו ייתנו יותר מלגות?

נטע בר זיו: העודף בתוכנית מועבר - - -

משה גפני: אני שואל אם זה מה שיקרה בפועל.

ליטל שורץ רינצלר: ליטל, תקציבנית הקרן לחיילים משוחררים.

ליטל שורץ רינצלר: בעקבות הקורונה למעשה הקורסים הופסקו לטווח זמן מסוים, ובסופו של דבר אין ספק שזה ימומש בשנת 2021 ובגלל זה אנחנו צריכים את העודפים.

ינון אזולאי: אלה קורסים שלא יכלו להיות בזום?

ליטל שורץ רינצלר: בהתחלה זה לא היה בזום, לאחר מכן זה היה קצת בזום אבל אין ספק שהיה עיכוב, שזה מה שגרר את העודפים.

ינון אזולאי: זה גם לשירות לאומי?

ינון אזולאי: גם שירות אזרחי וגם שירות לאומי?

ליטל שורץ רינצלר: כן.

ליטל שורץ רינצלר: חייל משוחרר כהגדרתו בחוק זה גם שירות לאומי אזרחי.

מאיר יצחק הלוי: אני מציף את מה שכבר דיברנו בדיונים הקודמים לגבי משבר העבודה כתוצאה מהקורונה, ומה שאני רוצה לבקש כאן עוד פעם, שהצבא, כאשר הוא בוחן את הנושא של קורסים להכשרה מקצועית זה חייב להיות אל מול מוקדי השמה.

מאיר יצחק הלוי: אסור שיהיה נתק בין הקורסים שהם זמינים והם לא רלוונטיים משום שהם מוקדי השמה.

מאיר יצחק הלוי: אני מעלה את זה כאמירה.

מאיר יצחק הלוי: זה שאתם הולכים פה על הנדסאות זה נכון, אבל חייב שיהיה תיאום מלא, גם עם עבודת חקר, בין מה נלמד לבין מה יכולות ההשמה המקצועיות.

מאיר יצחק הלוי: כל חשיבה אחרת מבחינתנו זה איבוד כספי ציבור לריק ולכן צריך לחשוב על זה.

מאיר יצחק הלוי: זו רק הערה, אדוני.

אלכס קושניר: לי יש שאלה.

אלכס קושניר: במסגרת דיוני התקציב אתם ביקשתם ש-50 מיליון שקלים שהיו מיועדים לתוכנית ממדים ללימודים יתוקצבו בסעיף 15 במקום בסעיף 46 ואחר כך אמרתם שתעבירו את זה ותשלימו.

אלכס קושניר: השאלה אם זה נעשה ויש עכשיו בתקנה מיליון שקלים בסעיף שקשור לממדים ללימודים.

נטע בר זיו: בשלב הזה לא נעשתה העברה.

אלכס קושניר: למה?

נטע בר זיו: הנושא נמצא בדיונים בין המשרדים.

אלכס קושניר: בין איזה משרדים?

נטע בר זיו: לא בין המשרדים.

נטע בר זיו: בין משרד הביטחון לבינינו בעצם.

אלכס קושניר: אבל היה סיכום מאוד ברור, אז על מה הדיונים?

נטע בר זיו: אנחנו מנסים להבין האם הכסף יעבור לקראת סוף השנה או שייעשה בו שימוש אחר.

אלכס קושניר: אבל איך שימוש אחר, לא הבנתי.

נטע בר זיו: זה כרגע נמצא בדיונים מול משרד הביטחון ואנחנו צריכים לראות מה עושים עם זה.

אלכס קושניר: יש פה נציג של משרד הביטחון שיכול לענות על זה?

ינון אזולאי: גם מה זה שימוש אחר?

ינון אזולאי: זה היה על משהו מסוים.

נטע בר זיו: כרגע לא נמצא פה נציג.

נטע בר זיו: אנחנו בודקים את הסוגיה הזאת לקראת סגירת סוף השנה.

אלכס קושניר: טוב, אני לא מעכב לכם את הפנייה הזאת בגלל שיש פה כסף שצריך להגיע לחיילים משוחררים, אבל אתם תצטרכו להחזיר לי תשובה לגבי הסוגיה הזאת.

אלכס קושניר: אני מבקש לרשום את זה.

אלכס קושניר: בסדר?

נטע בר זיו: בסדר גמור.

ינון אזולאי: ואם זה הולך לדבר אחר, צריך לדעת.

אלכס קושניר: שתבינו.

אלכס קושניר: סעיף 15 זה סעיף סודי של משרד הביטחון שנדון בוועדה המשותפת.

אלכס קושניר: במסגרת הסיכום התקציבי היה סיכום ש-50 מיליון יתוקצבו בתקציב הזה ואחר כך יועברו לצורך מימוש מלגה ממדים ללימודים.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, אתה לא קיבלת תשובה על השאלה שלך.

אלכס קושניר: נכון.

משה גפני: אני לא בעד לעכב, הכול בסדר, אבל תדע שאתה צריך להחליט לעצמך ולהגיד את זה גם למשרד האוצר.

משה גפני: יש דברים שלא תהיינה תשובות, שנעכב את זה.

משה גפני: זה לא יכול להיות.

אלכס קושניר: אין ספק, אבל עוד פעם, השאלה היא - - -

משה גפני: בסדר, אני לא אמרתי לעכב את זה אבל זו דוגמה שלא קיבלת תשובה.

אלכס קושניר: לא.

אלכס קושניר: קיבלתי תשובה שאני אקבל תשובה.

ינון אזולאי: אני אגיד לך, אני יודע שאתה עושה את זה בשביל להיות באמת שווה מול הרב גפני, שבכל זאת הצבעת על משהו אחר, אתה אומר – גם פה אני לא אעכב את זה אפילו שזה לי אישית.

ינון אזולאי: אנחנו מסכימים לך אם אתה רוצה אבל באמת זאת פנייה חשובה שלא צריך לעכב.

משה גפני: אבל אין תשובה.

אלכס קושניר: כן, אבל בואו, מדובר פה בכסף שצריך להגיע בסוף לחיילים משוחררים, לא רוצה לעכב את זה.

ינון אזולאי: חד וחלק.

אלכס קושניר: סעיף 46-001, חוק חיילים משוחררים.

אלכס קושניר: מי בעד? מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

אלכס קושניר: פנייה 51-002, הדיור הממשלתי.

רותם ברמלי: רותם ברמלי, אגף תקציבים.

רותם ברמלי: הפנייה נועדה להעביר עודפים בסך 318,975 אלפי שח לסעיף הדיור הממשלתי.

רותם ברמלי: בסעיף הדיור הממשלתי מתוקצבים פרויקטי בינוי של משרדי ממשלה, של קריות ממשלה ושל הנגשת מבנים, בהתאם לחוק.

רותם ברמלי: פרויקטי בינוי הם פרויקטים ארוכים שדורשים הליכי תכנון סטטוטורי, היתרי בנייה ותקופת הבנייה, ועל כן הם חוצים שנת תקציב אחת.

אלכס קושניר: שאלות.

משה גפני: אני כבר שאלתי את השאלה הזאת ועכשיו זה המקום לשאול אותך.

ינון אזולאי: האם נציג מהדיור הממשלתי נמצא פה?

רותם ברמלי: יש פה נציג מהדיור הממשלתי, הוא יוכל להתייחס.

משה גפני: אני שאלתי את השאלה ועכשיו אני רוצה לשאול את הדיור הממשלתי.

משה גפני: יש פה בינוי בתי משפט, 37035.

משה גפני: כמה יש בינוי לבתי הדין הרבניים?

יוסף אלטלט: ספי אלטלט, רפרנט תקציב דיור ממשלתי.

יוסף אלטלט: ביצענו סקירה לנכסים של בינוי לבתי הדין.

יוסף אלטלט: יש לנו בירושלים מטה הנהלה והמטרה להעביר אותו, לרווח את - - -

משה גפני: אתה מביא עכשיו עודפים של תקציב בינוי בתי המשפט, וזה יפה.

משה גפני: אני שואל האם אין עודפים בבינוי בתי הדין הרבניים, אפילו לא שקל.

יוסף אלטלט: אין לנו עודפים שאנחנו מבקשים - - -

משה גפני: למה אין?

משה גפני: לא צריך?

משה גפני: בחיפה עבר שם ואדי מתחת לבית הדין, אנשים נאלצו לבוא לבית הדין לחיפה, ובאו לשם כמו שנכנסו לאיזה מקום נורא ואיום.

יוסף אלטלט: הפרויקטים כרגע נמצאים בשלב של תכנון.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, זה לא תשובה, עם כל הכבוד.

אלכס קושניר: לא, אבל אתה שואל על עודפים.

משה גפני: אני מדבר על עודפים.

משה גפני: אין עודף אחד?

ינון אזולאי: לא.

ינון אזולאי: הוא אומר, מה שאתה מעביר בעודפים, הרי לא יכול להיות שאין צורך בבתי הדין בבנייה.

אלכס קושניר: יש, אבל זה אומר שהדברים נמצאים בתכנון ועוד לא בביצוע.

אלכס קושניר: לכן לא נוצר עודף.

ינון אזולאי: אתה יודע מה הולך בבתי הדין?

ינון אזולאי: בוא תעשה איתי סיור, תראה מה הולך בבתי הדין.

אלכס קושניר: אני אשמח.

ינון אזולאי: אדרבה.

ינון אזולאי: אין בעיה.

ינון אזולאי: אבל אני אומר לך, עד שתעשה שם, תדע לך שהמצב שם קטסטרופה.

רותם ברמלי: כתוב על זה שעודפים זה הסכמים על התחייבויות של קבלנים.

אלכס קושניר: אנחנו יודעים מה זה עודפים.

ינון אזולאי: באמת טוב שאתה מלמד אותנו מה זה עודפים.

אלכס קושניר: רותם, השאלה היא מאוד פשוטה, מה שחבר הכנסת גפני מנסה לשאול.

אלכס קושניר: מה התוכניות שלכם בנוגע לשיפור תנאי המבנים של בתי הדין הרבניים?

אלכס קושניר: זאת השאלה על השולחן עכשיו.

משה גפני: אני מבקש לחדד, אדוני היושב-ראש.

משה גפני: העבירו את בתי הדין הרבניים למשרד המשפטים.

משה גפני: אמרו לנו, לחברי הכנסת, שברגע שזה יעבור – זה כבר היה לפני כמה שנים – למשרד המשפטים, כמו שמשרד המשפטים בונה בתי משפט הוא גם יבנה בתי דין רבניים.

משה גפני: ואני יודע, ואני מציע לך מה שינון אמר – תעשה סיור, אתה תראה את המצב, יש מקומות שזה פשוט נורא ואיום, ואנשים על פי החוק צריכים לבוא לבתי הדין הרבניים, וזה לא פעם ראשונה שמתקיים על זה דיון.

משה גפני: אני רואה שיש עודפים של בינוי בתי המשפט, כלומר התחילו בנייה של בתי משפט, יש מעבר משנה לשנה ולכן זה מגיע לכאן כעודף.

משה גפני: המשמעות של העניין שאם אין, היות וזה משרד המשפטים והדיור הממשלתי שהוא מייצג אותו, אם אין עודף, אפילו לא של שקל אחד בבתי הדין הרבניים - -

אלכס קושניר: זה אומר שאין פרויקטים.

משה גפני: - - המשמעות של העניין שלא עושים כלום.

אלכס קושניר: בבקשה, אדוני.

יוסף אלטלט: אני אתייחס לפרויקטים העיקריים שכרגע בתכנון.

יוסף אלטלט: בירושלים, במטה ההנהלה יש לנו תכנון למעבר לדיור חדש, בשלבי תכנון כרגע.

משה גפני: למה אין עודף בבתי הדין הרבניים, זאת השאלה.

רותם ברמלי: כי הפרויקטים הם בהליכי תכנון שהוא מפרט עכשיו.

רותם ברמלי: התייחסנו לזה גם בדיון הקודם.

רותם ברמלי: אם אתם רוצים אנחנו נפרט שוב עכשיו.

אלכס קושניר: בבקשה, תפרט.

משה גפני: אז אין עודף, זאת אומרת לא התחיל כלום משנה שעברה.

רותם ברמלי: לא בשלב זה.

יוסף אלטלט: הזכרתי את מטה ההנהלה בירושלים ויש גם את בית הדין הגדול, שהמטרה היא לרווח את ההיכל באיתור דיור חלופי.

משה גפני: אבל אמרתם את זה כאן בוועדה לפני ארבע שנים, אמרתם את זה.

משה גפני: מה קרה בארבע שנים?

ינון אזולאי: בשנה שעברה היו לכם עודפים של בית הדין?

משה גפני: אין כלום?

ינון אזולאי: שנה שעברה היו עודפים?

ינון אזולאי: לא היו עודפים בשנה שעברה של בתי הדין.

רותם ברמלי: לא.

ינון אזולאי: אני רוצה לחזור איתך עוד אחורה אם היו עודפים.

ינון אזולאי: אתה תראה שבארבע שנים האחרונות לא היו עודפים של בתי הדין.

ינון אזולאי: כלומר, ארבע שנים אתם לא עושים כלום, הכול בתכנון.

משה גפני: לא עשיתם כלום.

ינון אזולאי: אתה מבין איפה הבעיה, היושב-ראש?

ינון אזולאי: זו הבעיה.

אלכס קושניר: מתי אתם מתכוונים לעבור לביצוע?

יוסף אלטלט: אם אנחנו מדברים על ירושלים אז יש בטווח הארוך תכנון למבנה ייעודי, גם למטה ההנהלה וגם לבית הדין הגדול.

אלכס קושניר: אני שואל שאלה מאוד פשוטה.

אלכס קושניר: מתי אתם מתכננים לעבור לביצוע?

אלכס קושניר: זה מה ששאלתי.

יוסף אלטלט: אני יכול לפרט לך יותר.

משה גפני: הוא שאל שאלה נורא פשוטה: מתי?

משה גפני: שבוע הבא?

משה גפני: בעוד עשר שנים?

משה גפני: מתי?

משה גפני: אגב, זאת תשובה שנתתם ליושב-ראש הקודם גם כן, אותו דבר.

רותם ברמלי: הדיור הממשלתי יוכל לבדוק מה הצפי להשלמת התכנון ולהשיב לוועדה.

אלכס קושניר: אני מבקש תשובה מפורטת על כל הפרויקטים שיש לכם בתכנון היום לבתי דין רבניים, כולל לוח זמנים לתחילת הביצוע.

אלכס קושניר: נראה לי מאוד הגיוני שאתה לא מתכנן אינסוף.

אלכס קושניר: מתישהו התכנון צריך להסתיים וצריך לעבור לשלב הבא, ואם במשך ארבע שנים אתם מתכננים, אז אתם צריכים לבדוק את עצמכם.

ינון אזולאי: יש לי עוד שאלה בנושא בתי המשפט.

ינון אזולאי: אנחנו דואגים גם לבתי המשפט, גם לבתי הדין.

ינון אזולאי: אני מבקר בבית המשפט, לא פעם הולך לבקר אסירים שם, דווקא עצירים ואסירים, לראות את האיזוק שלהם.

ינון אזולאי: הייתי בירושלים, הייתי בראשון, בכמה מקומות בארץ, עם חברי חבר הכנסת משה ארבל, נושא האסירים מאוד קרוב לליבנו.

ינון אזולאי: אנחנו יודעים שבירושלים קטסטרופה בבית המשפט.

אופיר כץ: נושא זכויות האסירים.

ינון אזולאי: נושא זכויות האסירים, בוודאי.

ינון אזולאי: זכויות האסירים, משפחותיהם.

ינון אזולאי: בית המשפט בירושלים, קטסטרופה מה שהולך שם – מקום קטן, צר, לוקחים לפעמים את האסירים כשהם אזוקים בגלל שאומרים, אין לנו מקום איך להעביר אותם ומפחדים.

ינון אזולאי: התשובה, לא משנה שמבחינה משפטית הם לא צודקים והתלוננו על זה כמה פעמים.

ינון אזולאי: אתמול חברי היה בטבריה ואומר שגם שם בית המשפט נראה מיושן, המעברים שם לא טובים.

ינון אזולאי: השאלה מתי אתם הולכים לשנות את המקומות האלה.

ינון אזולאי: נראה לי גם בחדרה, אם אני לא טועה, יכול להיות שלגבי חדרה אני טועה אבל יש כמה בתי משפט שאנחנו יודעים שהם בעייתיים בנושא הזה.

ינון אזולאי: מה קורה עם השיפוץ שלהם?

יוסף אלטלט: לגבי טבריה, הפרויקטים שרצים במסגרת בינוי בתי המשפט בצפת ובטבריה, הצפי לאכלוס – כבר בוצעה בעצם כל העבודה, כרגע אנחנו מחכים לתעודת גמר ולאחר מכן יתבצע שלב האכלוס.

ינון אזולאי: בטבריה מתי?

יוסף אלטלט: ממש בזמן הקרוב כי הפרויקט בעצם הסתיים, אנחנו מחכים לתעודת גמר.

אופיר כץ: זה חדש או שיפוץ?

אופיר כץ: זה בניין חדש?

יוסף אלטלט: כן.

ינון אזולאי: חדש.

ינון אזולאי: זה לא בית הדין, זה בית משפט.

ינון אזולאי: בית הדין זה לא חדש, בית משפט זה חדש.

ינון אזולאי: תשאל אותי, אני אענה לך.

ינון אזולאי: מה קורה בירושלים?

רותם ברמלי: אנחנו לא מכירים שיש לדיור הממשלתי איזשהו פרויקט לבית המשפט בירושלים.

רותם ברמלי: כל השאלות האחרות של זכויות אסירים וכו', אלה שאלות שאמורות להיות מופנות להנהלת בתי המשפט.

ינון אזולאי: לא, על זכויות אסירים אני לא פונה.

רותם ברמלי: אני אומר, הגורמים המקצועיים שמעלים את הצרכים לשיפוץ בתי משפט ולבינוי בתי משפט זה הנהלת בתי משפט.

רותם ברמלי: הדיור הממשלתי הוא קבלן מבצע של אותו משרד.

ינון אזולאי: ולא ביקשו בירושלים?

ינון אזולאי: ירושלים לא עלה אצלכם?

רותם ברמלי: אני לא מכיר שעלה.

ינון אזולאי: הדיור הממשלתי לא מכיר.

רותם ברמלי: הדיור הממשלתי לא מכיר.

רותם ברמלי: אפשר לבדוק שוב אם התקבלה פנייה אבל אנחנו לא מכירים.

ינון אזולאי: אני מבקש התייעצות לפני.

מאיר יצחק הלוי: אני רוצה להציע הצעה, אדוני היושב-ראש.

מאיר יצחק הלוי: שאלתי את יושב-ראש הוועדה הקודם האם התקיים פעם דיון בנושא הדיור הממשלתי.

מאיר יצחק הלוי: אציע ואמליץ לך לקיים דיון עומק פה עם הדיור הממשלתי, קצת נשמע.

אלכס קושניר: אני חייב לומר שאני צריך קצת ללמוד מה זה הגוף הזה.

מאיר יצחק הלוי: יפה.

מאיר יצחק הלוי: אז אני אומר לך, אחרי 18 שנים בתפקיד כראש עיר, תמיד זה בא לי – זה כמו דנידין, משהו שאתה לא יודע מה קורה שם אבל יודע לעצור דברים.

מאיר יצחק הלוי: אני מציע פעם אחת ללמוד את הנושא הזה לעומקו.

מאיר יצחק הלוי: דרך אגב, גוף מאוד משמעותי.

אלכס קושניר: הגוף הזה, באיזה משרד הוא יושב?

רותם ברמלי: הוא יושב במשרד האוצר.

רותם ברמלי: הוא יחידה של החשב הכללי במשרד האוצר.

ינון אזולאי: יש לי הצעה, על מה שהוא אומר.

ינון אזולאי: אולי תעשו שר הדיור הממשלתי וייקח את זה אפילו מאיר הלוי.

מאיר יצחק הלוי: רעיון טוב.

אלכס קושניר: אני אגיד לך מה הבעיה, אחר כך לא נמצא סגן.

ינון אזולאי: זה לא בעיה.

ינון אזולאי: נגמרו לכם כולם, תביאו עוד נורבגי.

יעל רון בן משה: אנחנו רוצים להישאר פה.

מאיר יצחק הלוי: אדוני היושב-ראש, אני מאוד ממליץ לעשות את זה.

ינון אזולאי: אני רוצה התייעצות אם אפשר, בנושא הדיור הממשלתי זה מאוד חשוב לנו.

אלכס קושניר: תן לי להצביע.

משה גפני: אני מצטרף לבקשה של מאיר יצחק הלוי.

משה גפני: אני חושב שצריך למצוא זמן לקיים דיון על הדיור הממשלתי, כנראה שיהיו גם הפתעות.

אלכס קושניר: טוב.

אלכס קושניר: סעיף 51-002.

משה גפני: רגע, התייעצות סיעתית.

ינון אזולאי: לא, בסדר.

ינון אזולאי: הוא ביקש להצביע.

אלכס קושניר: דיור ממשלתי.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף אושר.

משה גפני: רביזיה, אני מבקש גם לומר מדוע.

משה גפני: אני חושב שזה חוזר על עצמו, אנשים אפילו לא מתביישים לבוא לכאן ולהגיד, אני מבקש עודפים של בתי המשפט.

משה גפני: זה נעשה פעם אחר פעם אחר פעם.

משה גפני: אני הייתי בטוח שלפחות פה הם כבר ידעו שהשאלות האלה יישאלו, שהיו מתחילים איזה פרויקט, או בירושלים מבצעים, כמו ששאלת אותם.

משה גפני: תכנון, תכנון.

משה גפני: מתי אתם מתכוונים להתחיל לעבור מתכנון לביצוע?

משה גפני: אותו דבר באשדוד, אותו דבר בבאר שבע.

אלכס קושניר: גם בנתניה אני מבין שיש בעיות.

משה גפני: כן.

משה גפני: נתניה וכל המקומות האלה.

משה גפני: אני לא מבין, איזה מין דבר זה.

משה גפני: רביזיה.

אלכס קושניר: סעיף הבא, 52-001 – משטרה ובתי הסוהר.

אלכס קושניר: בבקשה.

עידו חי: עידו חי, אגף תקציבים, משרד האוצר.

עידו חי: הפנייה התקציבית נועדה להעברת עודפים משנת 2020 לשנת 2021 בסך של 74.998 מיליון שקלים בסעיף 52.

עידו חי: סעיף 52 הינו סעיף הפיתוח של שירות בתי הסוהר ומשטרת ישראל, שמתקצב פרויקטים ארוכי טווח בתחום הבינוי וההתעצמות הטכנולוגית.

עידו חי: הפנייה מחולקת לארגונים שירות בתי הסוהר ומשטרת ישראל כך שסך הכספים עבור שירות בתי הסוהר הם בסכום של 70.952 מיליון שקלים, ומשטרת ישראל בסכום של 4.046 מיליון שקלים.

עידו חי: העודפים של שירות בתי הסוהר נוצרו בעקבות התאמות לקצב ביצוע בבינוי הרחבות אגפים של בתי הסוהר כחלק מהחלטת בג"ץ בעניין תנאי מחיה והחלטות ממשלה 3595, 291.

עידו חי: העודפים במשטרת ישראל נוצרו גם כן כתוצאה מהתאמה לקצב ביצוע באבני הדרך ביישום פרויקטים של בינוי תחנות משטרה.

אופיר כץ: מה זה מבני כליאה חדשים?

אופיר כץ: זה אגפים חדשים או בתי כלא חדשים?

עידו חי: מדובר בפרויקטים להרחבת שלושה בתי סוהר: אלה, עופר ונפחא, כאמור בהתאם להחלטת בג"ץ בעניין תנאי מחיה.

אופיר כץ: מה לגבי בית כלא חדש?

אופיר כץ: מגידו.

עידו חי: כרגע הנושא נמצא בבחינה, גם של משרד האוצר וגם של המשרד לביטחון הפנים וגם של משרד ראש הממשלה.

אופיר כץ: מה זה בחינה?

עידו חי: בחינה של תקצוב, אופי הפרויקט, כיצד הוא ייראה, שנים.

אופיר כץ: זאת החלטה מלפני שנתיים או משהו כזה.

עידו חי: הפרויקט של מגידו הוא פרויקט מורכב שצריך להיסגר מהרבה בחינות, בעיקר מבחינה תקציבית, וכרגע הוא נמצא בדיון.

אלכס קושניר: אבל יש כלא במגידו.

אלכס קושניר: מקימים עוד אחד?

אופיר כץ: לא.

אופיר כץ: רוצים להקים אחד חדש, ליד.

אלכס קושניר: במקום הישן או בנוסף?

אופיר כץ: במקום הישן.

אופיר כץ: בכמה תאים נוספים מדובר בשיפוץ ובאגפים החדשים?

עידו חי: לפי החלטת ממשלה 291 מדובר על 480 מקומות במתקן הכליאה עופר, 385 בנפחא ו-416 באלה.

אופיר כץ: כמה אסירים יש היום בתא?

סג"ד מישל בטאשווילי: מישל בטאשווילי, ראש ענף תקציבים, שירות בתי הסוהר.

סג"ד מישל בטאשווילי: בעיקרון, מדובר בעוד 1,300 מקומות כליאה בשלושה מתקנים קיימים, זו הרחבה של אגפים.

סג"ד מישל בטאשווילי: כיום, מספר האסירים או העצורים שנמצאים בתא משתנה בין ארבעה לעשרה, זה גם יכול להיות שניים, זה משתנה בהתאם לגודל התא.

סג"ד מישל בטאשווילי: כמובן שהמטרה של הפרויקט הזה למעשה לעמוד ב-4.5 מטרים לאסיר, כפי שנקבע.

אופיר כץ: ה-1,300 החדשים, מתי זה יהיה?

ינון אזולאי: 4 מטרים, כולל שירותים.

ינון אזולאי: כרגע אנחנו נמצאים במצב שאנחנו יודעים שאתם לא עומדים ביעדים בשירות בתי הסוהר.

ינון אזולאי: היה גם דיון לפני שבוע בעניין הזה.

ינון אזולאי: מתוך היעדים שאתם לא עומדים בהם, כמה אסירים נמצאים שמחכים לשחרור בגלל המינהלי?

סג"ד מישל בטאשווילי: היה שחרור מינהלי, לצורך העניין, לפני כשנה וחצי, שחרור מינהלי של אלף אסירים.

ינון אזולאי: היה גם טיפין טיפין לפני חודש וחצי.

סג"ד מישל בטאשווילי: נכון.

סג"ד מישל בטאשווילי: השחרור המסיבי היה כאלף אסירים לפני כשנה וחצי, ולאורך השנה וחצי האחרונות היו שחרורים הרבה יותר קטנים.

סג"ד מישל בטאשווילי: נכון לעכשיו אנחנו עושים ויסות בין מתקני הכליאה על מנת לעמוד עד לכאשר יושלם הליך ההסדרה של בג"ץ שטח המחיה, ובהתאם לצורך אנחנו עושים את זה כמו שאמרתי.

ינון אזולאי: כרגע בבתי הכלא לא נמצאים אסירים שסובלים מתנאי הכליאה שלהם?

סג"ד מישל בטאשווילי: עוד פעם, קיימים.

ינון אזולאי: קיימים, אז למה אתם לא משחררים לפי החלטת בג"ץ?

סג"ד מישל בטאשווילי: זאת לא החלטה רק של שירות בתי הסוהר.

ינון אזולאי: של מי?

סג"ד מישל בטאשווילי: לצורך העניין, החלטת שחרור מינהלי לא תלויה אך ורק בשירות בתי הסוהר.

ינון אזולאי: אבל הייתה החלטה של בג"ץ לעשות את השחרור המינהלי.

ינון אזולאי: נכון?

סג"ד מישל בטאשווילי: נכון.

ינון אזולאי: לא מיישמים את החלטת בג"ץ?

סג"ד מישל בטאשווילי: מיישמים את החלטת בג"ץ.

סג"ד מישל בטאשווילי: החלטת בג"ץ דיברה על כך שאנחנו נשלים את ה-4.5 מטרים עד סוף 22'.

ינון אזולאי: ואם לא?

ינון אזולאי: אז צריך לשחרר, כמו שעשיתם את השחרור לפני שנה וחצי.

סג"ד מישל בטאשווילי: כן, אבל השחרור המינהלי שהיה לפני שנה וחצי, הוא היה במסגרת ההחלטה ונקבעו יעדים ומדדים לאורך הזמן.

ינון אזולאי: שגם בהם אתם לא עומדים.

סג"ד מישל בטאשווילי: זה לא ששירות בתי הסוהר לא עומד ביעדים האלה.

סג"ד מישל בטאשווילי: בהתאם להחלטת בג"ץ, יש לוחות זמנים שנקבעו ולוחות הזמנים מדברים על עופר ונפחא, שאנחנו צריכים לסיים את הפרויקט עד סוף 22' ואנחנו נעמוד בזה, ולגבי בית סוהר אלה עד סוף 23'.

סג"ד מישל בטאשווילי: אנחנו עומדים בלוחות הזמנים של הפרויקטים האלה בהתאם להחלטה שנקבעה.

ינון אזולאי: נכון, אבל אני אחזור ואומר שאתם עומדים אולי בלוחות הזמנים אבל אתם לא עומדים בתנאי הכליאה שעל פי זה אתם צריכים לשחרר את האסירים על פי מה שבג"ץ החליט, על פי מרחב לכל אחד מהאסירים.

ינון אזולאי: אז בנושא הזה אתם לא עומדים.

אופיר כץ: בסדר, אבל מה אתה רוצה.

אופיר כץ: זה לא פרויקט שאפשר לעשות אותו - - -

ינון אזולאי: זה שהם שחררו לפני שנה וחצי אלף אסירים, הרי איזה אסירים שחררו?

ינון אזולאי: לא משחררים רוצחים.

ינון אזולאי: יש אסירים מסוימים שכבר עברו את השליש ויש להם את האפשרות, יש כל מיני קריטריונים כדי לשחרר אותם.

ינון אזולאי: אתה לא תראה סתם אנשים משוחררים.

אופיר כץ: בסדר, אבל זה לא צריך לתת עכשיו תמריץ.

ינון אזולאי: זה לא קשור לתמריץ.

ינון אזולאי: צריך לתת להם תמריץ כדי שיעבדו יותר.

אופיר כץ: זה שצריכים לבנות ולהוסיף מתקני כליאה, כן, אבל לא - - -

ינון אזולאי: בזה אנחנו נהיה חלוקים, אופיר, אני אומר לך, אם תשב איתי ואני נמצא בבתי כלא ותראה גם את התנאים שהם נמצאים בהם – אגב, יש ימי חום, יש להם מיזוג אוויר בחדרים?

סג"ד מישל בטאשווילי: מדי שנה אנחנו משקיעים תקציב על מנת למזג אגפים ולמזג תאים.

ינון אזולאי: יש את זה בהעברות אולי, בעודפים, לגבי תנאי המחיה שלהם, שיפוץ של המקומות שלהם?

ינון אזולאי: באמת, אני ביקרתי, אני אומר לך, תנאי כליאה קשים, אני לא מדבר על אותם עצירים כי זה לא – אולי זה כן תחת שירות בתי הסוהר – שנותנים להם - - -

אופיר כץ: המיזוג שאתה מדבר עליו, זה הולך להיות גם בבתי כלא ביטחוניים?

סג"ד מישל בטאשווילי: גם המיזוג, אנחנו חייבים להבין, מדובר במתקני כליאה ישנים.

סג"ד מישל בטאשווילי: המיזוג זה גם פונקציה של יכולת עומסי חשמל ודברים כאלה ואחרים.

סג"ד מישל בטאשווילי: אנחנו עושים עכשיו תוכנית מסודרת, מדורגת, כרגע זה לא בבתי סוהר ביטחוניים.

אופיר כץ: מה זה כרגע?

אופיר כץ: למה, יש כוונה כזאת?

סג"ד מישל בטאשווילי: עוד פעם, זה תהליך שהוא תהליך רחב.

סג"ד מישל בטאשווילי: לא התקבלה החלטה שעושים עכשיו בבתי סוהר ביטחוניים אבל אני אומר שיש בתי סוהר מסוימים שהם בתנאי כליאה מבחינת מזג אוויר מאוד מאוד בעייתיים, לא בביטחוניים, ואנחנו עושים שם שיפור של התשתיות.

ינון אזולאי: בעודפים לא ראינו תוכנית של זה, הרי זה עלות.

ינון אזולאי: קודם שמענו שיש תוכניות שבמשך ארבע, שבע, שמונה שנים רק עובדים על תוכניות.

ינון אזולאי: יש לכם תוכניות בעודפים איך לשפץ ולשדרג בתוך בתי הכלא מבחינת תנאי הכליאה של האסירים?

ינון אזולאי: אני מדבר על מיזוג אוויר כרגע.

סג"ד מישל בטאשווילי: קודם כול, בבסיס אנחנו מבצעים פעילויות לשדרוג תנאי מחיית האסירים, לאו דווקא רק מיזוג, אנחנו עושים פעילויות נוספות לשדרוג תנאי מחיית האסירים, זה מתבטא גם במזון ודברים נוספים, וכמובן שבמסגרת הבנייה של הבג"ץ של מקומות כליאה נוספים אנחנו כבר נבנה את מקומות הכליאה הנוספים בסטנדרטים כאלה שיהיו סטנדרטים הרבה יותר גבוהים.

ינון אזולאי: עופר ונפחא יהיו כבר עם מיזוג?

סג"ד מישל בטאשווילי: כן.

ינון אזולאי: עופר ונפחא זה ביטחוני?

סג"ד מישל בטאשווילי: עופר ונפחא, לצורך העניין אלה בתי סוהר שהם ביטחוניים.

ינון אזולאי: שמת לב מה הוא שאל אותך.

ינון אזולאי: הוא שאל אותך אם לביטחוניים יהיה, אמרת לא.

ינון אזולאי: עופר ונפחא אתם בונים, לפנות בשביל אלה שנמצאים פה, אז בעצם אתה שולח אותם למיזוג אוויר, תן להם מכונת אספרסו בכל חדר, ובסופו של דבר האנשים שלנו שכלואים – לא משנה, כל אחד עם העבירה שלו, שאני לא ממעיט בעבירה שלו – הם יצטרכו לחכות לתוכניות של מיזוג אוויר.

סג"ד מישל בטאשווילי: אני אחדד את התשובה שלי.

סג"ד מישל בטאשווילי: אני חוזר ואומר.

סג"ד מישל בטאשווילי: במסגרת בינוי אגפים חדשים אנחנו מכינים גם תשתיות למיזוג אוויר, זה לא אומר שאנחנו נמזג אותם בעת הראשונה.

סג"ד מישל בטאשווילי: בנוסף לכך חשוב להבין.

סג"ד מישל בטאשווילי: יכול להיות שלאורך זמן גם יהיה שינוי הייעוד של מתקן הכליאה ולכן אנחנו חייבים להיערך לזה מבחינת תשתיות.

אלכס קושניר: לא, להכין תשתיות זה בסדר.

אלכס קושניר: השאלה שנשאלת כאן איך אתם קובעים סדר עדיפויות בנושא המיזוג, זאת השאלה.

אלכס קושניר: קודם כול בתי כלא רגילים, אחר כך ביטחוניים.

אופיר כץ: לא, סליחה.

אופיר כץ: מה זה סדר עדיפויות?

אופיר כץ: למה שיהיה להם מיזוג, לבתי כלא ביטחוניים?

אופיר כץ: מה זה הדבר הזה?

אופיר כץ: אתה אומר קודם נתחיל עם האסירים הפליליים ואחרי זה עם הביטחוניים?

אלכס קושניר: לא, אבל תקשיב.

אלכס קושניר: תשתיות אתה צריך להכין כי אתה לא יודע מה יהיה הייעוד בהמשך.

אלכס קושניר: תכין את התשתיות, לא אומר שצריך למזג.

אופיר כץ: לא הבנתי.

אופיר כץ: שוב, אנחנו פה הולכים על חבל דק.

אופיר כץ: יש כוונה למזג בתי כלא ביטחוניים בשב"ס?

סג"ד מישל בטאשווילי: בשלב זה אני לא מכיר כוונה כזאת.

סג"ד מישל בטאשווילי: יחד עם זאת אני אומר, אנחנו מקימים מתקני כליאה חדשים, אנחנו מבחינת תשתיות נערכים, יכול להיות – אגב, זה גם קרה בעבר – לשינוי ייעוד מתקני הכליאה מביטחוני לפלילי ולהיפך, בהתאם לצרכים, ולכן אנחנו חייבים להיערך.

אופיר כץ: מתי קרה שעשו שינוי ייעוד כזה בכלא?

סג"ד מישל בטאשווילי: זה קרה בשקמה לדוגמה בשנים האחרונות.

סג"ד מישל בטאשווילי: זה היה בית מעצר, שינה את האופי שלו.

סג"ד מישל בטאשווילי: זה היה מתקן כליאה ביטחוני והפך להיות בית מעצר פלילי בעיקרו.

ינון אזולאי: אז רק יש לי בקשה.

ינון אזולאי: כשאתם מכינים לעופר ושקמה את התשתית - בגלבוע ברחו דרך הצנרת של השירותים - שלא יברחו לכם דרך הצנרת של מיזוג האוויר.

ינון אזולאי: תעשה לי טובה, תבדקו את זה ושזה גם לא יהיה באינטרנט, זה מאוד חשוב.

אופיר כץ: צריך להוריד מסדר-היום כל נושא של מיזוג בבתי כלא ביטחוניים.

אופיר כץ: אוי ואבוי אם נגיע למקום כזה.

ינון אזולאי: היושב-ראש, אמרת לי שהחזירו תשובה לגבי התמחור של השיחות, 12 אגורות לדקה.

ינון אזולאי: רק שתדע, שוחחתי עם אסירים בשבוע הזה, גם אסירים שהשתחררו וגם אסירים שנמצאים.

אלכס קושניר: 14 אגורות.

קריאה: אתה צודק.

קריאה: זה 12 פלוס מע"מ.

ינון אזולאי: בסדר, אנחנו באותו כיוון.

ינון אזולאי: יש אסירים שמגיעים ל-200 ו-300 שקלים לפעמים בחודש, ממוצע של האסירים זה בסביבות 200–300 שקלים כי זה הקשר היחידי שלהם.

ינון אזולאי: אני חושב שהתעריף של השיחות צריך להיות מוזל, כמו שיש פיקס ושיחות אינטרנטיות, גם ככה העלויות של השב"ס זה גרושים ואתם לא צריכים לקחת על זה בכלל.

ינון אזולאי: אתם יכולים לקחת, לקחת 30 שקלים פיקס, 40 או 50 שקלים פיקס לכל אסיר.

ינון אזולאי: דבר נוסף, אסיר שמשתחרר, אם נשארים לו 200 שקלים בתוך הכרטיס שלו, מה אתם עושים עם זה?

סג"ד מישל בטאשווילי: בעיקרון, האסיר אמור לקבל את זה בעת השחרור שלו.

ינון אזולאי: אז אני מודיע לך שהוא לא מקבל את זה, הוא לא קיבל את זה, חזר לשב"ס ותעשו בדק בית בעניין הזה.

סג"ד מישל בטאשווילי: אם יש מקרה נקודתי אנחנו נבדוק את זה כמובן.

ינון אזולאי: אני אשמח מאוד.

ינון אזולאי: אני אומר לך שלא אחד, שוחחתי ואמרו, מילאתי, רק איך אומרים, השתחרר, אומר עזוב אותי, לא רוצה כלום, רק להשתחרר.

ינון אזולאי: וחבל.

אופיר כץ: תעביר לו מה שאתה מכיר.

ינון אזולאי: אני מבקש התייעצות לפני.

אלכס קושניר: בסדר גמור.

אלכס קושניר: ב-11:56 חוזרים להצביע.

אלכס קושניר: חברים, אני מחדש את הישיבה.

אלכס קושניר: סעיף 52-001, המשטרה ובתי הסוהר.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: הצבעה

ינון אזולאי: אנחנו נמנעים.

אלכס קושניר: אופיר כץ וינון אזולאי נמנעו.

משה גפני: גם אני.

אלכס קושניר: גם הרב גפני נמנע.

אלכס קושניר: אנחנו בשלושה נמנעים, כל השאר בעד.

אלכס קושניר: הבקשה אושרה.

אלכס קושניר: סעיף 54-001 – רשויות הפיקוח.

אלכס קושניר: בבקשה.

עידו מור: עידו מור, רפרנט באגף תקציבים.

עידו מור: הנדון זה אי שימוש בעודפי תקציב של סעיף 54, רשויות פיקוח, משנת הכספים 2020 לשנת כספים 2021.

עידו מור: תוכנית 541002 – תפעול רשות התחרות, העברה של 7,926 אלפי שקלים חדשים; תוכנית 541102 – תפעול הרשות להגנת הצרכן וסחר הוגן, העברה של 7,531 אלפי שקלים חדשים; תוכנית 541301 – רשות הטבע והגנים, העברה של 64,378 אלפי שקלים חדשים; תוכנית 543001 – שכר ופעולות של רשות החשמל, 5,097 אלפי שקלים חדשים; תוכנית 543102 – רשות הגז, תפעול ופעילות, 13,652 אלפי שקלים חדשים; תוכנית 543302 – מינהל התכנון, פעולות, 15,692 אלפי שקלים חדשים; תוכנית 543402 – הרשות לאכיפה במקרקעין, תפעול ופעולות, 6,514 אלפי שקלים חדשים.

אופיר כץ: למה צריך את זה?

ינון אזולאי: אחר כך נשאל.

עידו מור: תוכנית 543501 – הרשות להתחדשות עירונית, 3,020 אלפי שקלים חדשים; תוכנית 543601 – רשות שוק ההון, 35,043 אלפי שקלים חדשים; תוכנית 544001 – הרשות לפיתוח והתיישבות, 34,714 אלפי שקלים חדשים; תוכנית 544002 – היחידה לשילוב האוכלוסייה הבדואית בנגב, 6,080 אלפי שקלים חדשים.

אלכס קושניר: שאלות, חברים.

משה גפני: אנחנו מדברים על העברת עודף גדול, כמעט 200 מיליון.

משה גפני: נכון?

אלכס קושניר: כן.

משה גפני: ועל כלום.

משה גפני: זאת אומרת, אנחנו מעבירים את זה על דבר שהיה צריך להיות מתוכנן מראש.

משה גפני: רשות החשמל למשל – מה, לא ידעו כמה שכר משלמים?

משה גפני: רשות החשמל זה גוף קבוע שהחוק מחייב את התקצוב שלו, הוא קובע את המחירים והכול.

משה גפני: למשל, זה לא הדבר היחיד.

משה גפני: כל ההעברות, כל העודפים שנמצאים בכל הסעיפים האלה, שזה סדר גודל גדול מאוד, הכול היה ידוע מראש.

משה גפני: זה לא משהו שפתאום מצאו חשמל באיזשהו מקום.

משה גפני: צריך לקבוע את המחירים, יש ועדה, יש רשות והיא צריכה לטפל בזה.

משה גפני: מה העודף הזה?

אלכס קושניר: כן, אבל זה הפעולות הכלליות של המשרדים.

משה גפני: אבל פה זה מוגזם.

משה גפני: תסתכל על כל הסעיפים, 200 מיליון.

אלכס קושניר: כן אבל תראה שכל סעיף זה כלום.

משה גפני: בסדר, כל סעיף.

משה גפני: למה ברשות החשמל צריך שיהיה עודף?

משה גפני: למה אי אפשר לקבוע כמו שזה נקבע תמיד?

אלכס קושניר: מה העודף ברשות החשמל?

אלכס קושניר: ממה הוא נובע?

משה גפני: מי עונה?

עידו מור: עידו מור, רפרנט אנרגיה, אגף תקציבים.

משה גפני: אתה מהאוצר?

עידו מור: אני רפרנט של רשות החשמל באגף תקציבים באוצר.

עידו מור: העודף של רשות החשמל, הוא לא נובע משכר, הוא נובע מפעולות וייעוץ, כל העודף הוא מפעולות וייעוץ.

עידו מור: מדובר בהתקשרויות חוצות שנה עם יועצים, חלקם הם מחו"ל ולכן ההתקשרות שלהם היא בשנה קלנדרית ולא בהכרח תואמת בדיוק את שנות התקציב, ובנוסף, חידוש של תוכנות ודברים כאלה.

משה גפני: אתם לא כותבים את זה.

נירה שפק: זה כתוב, אבל קצת מוזר לי.

נירה שפק: תקציב יועצים, שיא יועצים או פרויקטי ייעוץ, זה לא חדש ששנה מתחילה בינואר ונגמרת בדצמבר.

נירה שפק: חוזים עושים בהתאמה.

אלכס קושניר: לא, הרבה פעמים החוזים מתבצעים בעת הצורך.

אלכס קושניר: נגיד ביוני צריך לחתום על חוזה.

ינון אזולאי: כן, אבל אם אתה מדבר על כסף כזה גדול אתה מבין שיש פה - - -

אלכס קושניר: אבל תראה פר סעיף.

נירה שפק: נכון, ומכיוון שהייתי יועצת בעברי – אומנם לא של המשרד הזה – אז אפשר לעשות גם מדרגות.

נירה שפק: כשבאים עם יועצים, אם רוצים לעשות מינהל תקין, זו ההמלצה שלי, לעשות מדרג.

נירה שפק: גם התקשרות בפרויקט יכולה להיות על פי שלבים, ולכן לרשום שלב א' עם תאריך יעד של נובמבר-דצמבר, שלב ב'.

נירה שפק: אני לא אומרת שעושים דברים רעים, אני אומרת שהניהול מחייב לבנות אותו בצורה שתאפשר לנו בקרה וכמה שפחות להרים את היד להעברה בין סעיפים, נורא פשוט.

אלכס קושניר: זה לא העברה בין סעיפים.

נירה שפק: סליחה, העברה בין שנים.

נירה שפק: מה שאני מבקשת זה הערה שמבקשת גם לאפשר לנו לעשות את הדבר הזה וזה משהו שהוא מינהל תקין שאין בעיה לסדר אותו.

אופיר כץ: למה צריך את סעיף 7, הרשות לאכיפה ומקרקעין?

ינון אזולאי: שאלה יפה.

יגאל גוטשל: יגאל גוטשל, רפרנט תכנון וסביבה.

ינון אזולאי: אתה הבנת את השאלה?

יגאל גוטשל: שמעתי.

ינון אזולאי: לא.

ינון אזולאי: שאלה אם הבנת.

ינון אזולאי: יש הבדל בין לשמוע לבין להבין.

יגאל גוטשל: אתה שואל למה צריך?

ינון אזולאי: כן.

ינון אזולאי: הבנת.

ינון אזולאי: אוקיי.

יגאל גוטשל: יגאל גוטשל, רפרנט תכנון וסביבה, אגף תקציבים.

יגאל גוטשל: לרשות לאכיפה במקרקעין יש התקשרויות שהן חוצות שנה, כלומר לא התקשרות שהיא רק לשנת 2020 אלא שהיא חוצה לשנה שאחרי, למשל בתחום של הסקרים, בתחום הייעוץ ובתחומים נוספים, ומאחר שזה חוצה שנה צריך להעביר את העודפים.

משה גפני: לא ידעתם את זה מתחילת השנה, שזה הולך לקרות?

יגאל גוטשל: עודפים לא יכולים להיות מתוקצבים בתחילת שנה בתקציב המקורי.

משה גפני: לא עודפים.

משה גפני: אני שואל אם כל זה לא היה מתוכנן מראש.

משה גפני: הכנסת העבירה תקציב.

משה גפני: למה צריך עכשיו את העודפים?

יגאל גוטשל: ברגע שההתקשרויות נעשות באמצע שנה והן ליותר משנה, אוטומטית צריך להעביר אותן לעודפים, אי אפשר להעביר אותן לתקציב מקורי.

אופיר כץ: למה זה?

אופיר כץ: בנייה בלתי חוקית?

יגאל גוטשל: זה אכיפה של בנייה בלתי חוקית, כן.

אופיר כץ: אבל אנחנו כבר לא צריכים את זה.

יגאל גוטשל: אז מסתבר שכן.

משה גפני: לא אוכפים במקרקעין.

אופיר כץ: בוטל הבנייה הלא חוקית, לא?

אופיר כץ: אילת שקד ביטלה את הבנייה הלא חוקית.

אופיר כץ: למה צריך את זה?

ינון אזולאי: אמרתי לך שלא הבנת את השאלה?

ינון אזולאי: אני יודע מה אני אומר.

משה גפני: איפה אתם הולכים לאכוף את הנושא של הבנייה?

אופיר כץ: אין מה לאכוף יותר, זהו.

אופיר כץ: הכול בנייה כשרה.

אופיר כץ: כל הבנייה היא חוקית.

אופיר כץ: למה צריך תקציב בשביל משהו שהוא כבר חוקי?

משה גפני: איפה פועלים באכיפה במקרקעין?

משה גפני: באיזה מקום?

אלכס קושניר: אני מבקש להימנע משאלות רטוריות.

ינון אזולאי: אתה עכשיו פגעת בנו.

אלכס קושניר: חס וחלילה.

ינון אזולאי: אנחנו מתאמצים על השאלות האלה.

ינון אזולאי: אתה יודע כמה חומר עובר?

אופיר כץ: עובר חוק שהופך את כל הבנייה הלא חוקית לחוקית, אז למה צריך אכיפה בשביל זה?

אלכס קושניר: אתה יודע שזה לא נכון.

אופיר כץ: מה לא נכון?

אופיר כץ: בטח שזה נכון.

אופיר כץ: מה עשתה אילת שקד?

אלכס קושניר: לא כל הבנייה הבלתי חוקית, מה פתאום, זה לא נכון.

אופיר כץ: בוודאי שכן.

משה גפני: האמת היא שיש במדינה גם יהודים.

קריאה: אה, אז עליהם תהיה אכיפה.

אלכס קושניר: חברים, עוד שאלות, בבקשה.

אופיר כץ: לא קיבלתי תשובה – לפרוטוקול.

נירה שפק: נשלח את השאלה לממ"מ.

ינון אזולאי: גם הממ"מ לא יודעים כבר להסתדר עם הממשלה הזאת, תאמיני לי.

ולדימיר בליאק: אנחנו נסתדר.

ינון אזולאי: ולדימיר, אני סומך עליך.

ולדימיר בליאק: תודה.

ינון אזולאי: לגבי תוכנית 541002, תפעול רשות התחרות.

ינון אזולאי: הייתה השבוע בגלובס כתבה.

אופיר כץ: למה אתה לא אומר את מספר הסעיף ואתה אומר את מספר התוכנית?

אופיר כץ: לא עדיף להגיד ספרה אחת מאשר שש ספרות?

ינון אזולאי: אני אגיד בשבילך את הסעיף – 1, בשבילם אני אגיד את התוכנית ובשביל התקציבים אני אגיד את הסכום.

ינון אזולאי: סעיף 1.

ינון אזולאי: הייתה שם כתבה שבעצם רשות התחרות לא עושה מספיק בשביל התחרות נגד המונופולים בחברות המזון.

ינון אזולאי: אתם מכירים את זה?

ינון אזולאי: אגב, אנחנו גם מרגישים את זה בכיס, אבל בכל אופן, אתם עכשיו תגידו לנו שהם נמצאים תחת חקירה וכו', אבל תכלס בשטח עד שיגמרו את החקירה, אנחנו מכירים את זה, גם לאחר מספר שנים עד שמסיימים חקירות שלהם ואז קונסים אותם אבל הצרכן לא מרוויח מזה.

מיטל פוירשטיין עמר: מיטל פוירשטיין עמר, סמנכ"לית מינהל והון אנושי ברשות התחרות.

מיטל פוירשטיין עמר: לנושא של החקירה אני באמת לא יכולה להתייחס.

ינון אזולאי: לא, לא מדבר על החקירה.

ינון אזולאי: אני מדבר על עצם העניין.

מיטל פוירשטיין עמר: רשות התחרות באמת פועלת, גם באמצעות אכיפה מינהלית, גם באמצעות אכיפה פלילית, גם באמצעות נושא של ייעוץ למשרדי ממשלה בכל הכלים שעומדים לרשותה כדי לקדם, לעודד את התחרות ולמנוע פגיעה בתחרות.

ינון אזולאי: מבחינת דוחות שלכם, כשאתם הולכים ונותנים דוח לבעל עסק.

מיטל פוירשטיין עמר: זה לא דוח.

מיטל פוירשטיין עמר: אם יש אכיפה מינהלית לצורך העניין, הממונה על התחרות יכולה להטיל עיצומים.

ינון אזולאי: שמה זה אומר?

ינון אזולאי: במילה.

מיטל פוירשטיין עמר: עיצום כספי.

ינון אזולאי: עיצום כספי, שמה?

ינון אזולאי: במקום.

ינון אזולאי: הוא לא צריך להגיע?

מיטל פוירשטיין עמר: יש תהליך של שימוע, הוא יכול להגיש ערר.

ינון אזולאי: כמה זמן לוקח התהליך הזה, מאז שאתם באים אליו בדיון ודברים, תפסתם אותו, עד שהוא מקבל את העיצומים האלה?

ינון אזולאי: כמה זמן לוקח?

מיטל פוירשטיין עמר: זה יכול להיות החל מכמה חודשים וזה יכול לארוך גם מעל שנה, תלוי איך הגוף שנקנס מקבל - - -

ינון אזולאי: קנסתם אותו.

ינון אזולאי: אם הוא חוזר פעם שנייה, יש לכם שוט חזק לגביו?

מיטל פוירשטיין עמר: יש הפרה יותר חזקה, כן.

ינון אזולאי: והלקוח כצרכן מרוויח מזה משהו, כלומר מקבל איזשהו החזר?

ינון אזולאי: המדינה הרוויחה את הכסף, אבל הוא, בעצם התחרות שלו כלפי מי היא הייתה?

ינון אזולאי: כלפינו כאזרחים שבאנו לרכוש את המוצר ושילמנו עליו ביוקר, בסופו של דבר הצרכן אף פעם לא מרוויח מזה.

מיטל פוירשטיין עמר: לפי החוק, סכום העיצום מגיע חזרה לאוצר המדינה, גם לא אלינו, אגב.

מיטל פוירשטיין עמר: לא לתקציב הרשות.

ינון אזולאי: אגב, אני הייתי טוען שזה יגיע, לפחות אם לא לצרכן, אליכם, אבל אני חושב שזה דבר שצריך להגיע לאותו צרכן שהוא שילם על זה.

אלכס קושניר: כן, אבל זה תלוי.

ינון אזולאי: זה כמו בתביעה ייצוגית.

מיטל פוירשטיין עמר: זה בתביעות ייצוגיות.

ינון אזולאי: צריך למצוא.

ינון אזולאי: דבר נוסף שאני רוצה לשאול – לא יודע אם זה אותך – סעיף 2, תוכנית 541102, תפעול הרשות להגנת הצרכן וסחר הוגן.

ינון אזולאי: אנחנו יודעים שעושק הקשישים חוגג.

ינון אזולאי: איזה צעדים אתם באמת עושים בדבר הזה?

ינון אזולאי: אנחנו כל פעם שומעים, פעם זה חברות הביטוח ופעם זה ערוץ הקניות, כל מיני ערוצים – סליחה, לא רוצה להגיד ערוץ הקניות, אני לא יודע ספציפית – אבל כל מיני ערוצים שמוכרים כל מיני דברים, ואתה רואה שאותו אזרח ותיק, קשיש, ממלא את הבית שלו בכל מיני מוצרים, שכשהולכים זו הירושה היחידה שנשארה לילדים שלו.

עידו מור: חבר הכנסת, התקציבנית של הרשות להגנת הצרכן נמצאת בזום, היא יכולה לענות.

אלכס קושניר: בבקשה.

ענת בן עזרא: ענת בן עזרא, צהריים טובים.

ענת בן עזרא: הנושא הזה באמת נמצא בראש סדרי העדיפויות של הרשות, יש את מחלקת הממשלה של המלחמה בעוקץ הקשישים ובכלל בתופעה של העוקצים האלה של האוכלוסיות החלשות ויש מספר צעדים שאנחנו נוקטים.

ענת בן עזרא: אנחנו עושים אכיפה מאוד מסיבית כלפי החברות האלה.

ענת בן עזרא: עוקץ הקשישים נמצא כרגע בירידה ולצערנו מה שהולך כרגע זה העוקץ הפיננסי.

ענת בן עזרא: יש גם כל מיני שינויי חקיקה שאנחנו מבקשים לקבל ולקדם.

ענת בן עזרא: אנחנו עושים עכשיו תוכנית של "אל תתקשרו אליי", זה אומר שיש איזשהו מאגר שכל מי שלא רוצה שיתקשרו אליו יוכל להכניס את מספר הטלפון שלו.

ענת בן עזרא: אנחנו גם מבקשים שכרטיסי האשראי לא יסלקו את החברות שבאמת אנחנו נחליט ונקבע על ידי העיצומים שהם מפרים את החוק.

ענת בן עזרא: יש עוד הרבה הצעות חוק שאנחנו מקדמים.

ענת בן עזרא: זה נושא מאוד חשוב, אנחנו גם מקדמים עכשיו איזשהו קמפיין על מנת לתת כלים כדי שלא ייפלו בפח ועוד כמה וכמה צעדים.

ינון אזולאי: אתם עובדים בשיתוף פעולה עם המשרד לשוויון חברתי?

ענת בן עזרא: לגמרי.

ענת בן עזרא: אנחנו עובדים בשיתוף פעולה מלא.

ינון אזולאי: אוקיי.

ינון אזולאי: לגבי תוכנית 543501, הרשות להתחדשות עירונית.

ינון אזולאי: אנחנו מדברים שם בעצם גם על תמ"א 38 וגם על פינוי בינוי?

ינון אזולאי: מה זה תוכנית התחדשות עירונית?

יפתח עשהאל: הרשות להתחדשות עירונית פועלת לרכז את הפעילות הממשלתית לתמיכה בנושאים האלה, גם תמ"א 38, גם התחדשות עירונית.

יפתח עשהאל: זה גם פניות דיירים לשני הסוגים האלה.

יפתח עשהאל: עיקר המאמץ כמובן כחלק מהמדיניות הממשלתית לקדם פרויקטים.

ינון אזולאי: מה אתם עושים בעניין הזה?

ינון אזולאי: איפה אתם בתמונה?

יפתח עשהאל: אנחנו בתמונה גם מבחינת הרגולציה בתחום, בין אם הרפורמה עכשיו שעברה בחוק ההסדרים לפינוי בינוי, רפורמה גדולה שעברה בוועדת הפנים, גם לפניות דיירים.

ינון אזולאי: אני רוצה להתמקד בפניות דיירים.

ינון אזולאי: מדובר על דייר שלא קיבל את מה שהוא חושב שמגיע לו?

ינון אזולאי: כשאתה אומר פניות דיירים על מה אתם מדברים?

יפתח עשהאל: נמצאת פה אתי מהרשות להתחדשות עירונית שתוכל להרחיב על הפעילות של הממונה על פניות הדיירים, אבל יש לה סמכויות רגולטוריות, לממונה על פניות דיירים, דיירים יכולים לפנות אליה בעיקר בנושא החתמה פוגענית, זה גם חלק מהרפורמה שעברה בחוק ההסדרים.

יפתח עשהאל: בעניין ההחתמה הפוגענית, דייר יכול לבוא ולפנות – יש כל מיני תנאים בחוק – הוא יכול לבקש מהממונה הזאת להתערב בנושא הזה.

ינון אזולאי: היא נמצאת פה כדי לשמוע ממנה?

ינון אזולאי: אם אפשר, אם היושב-ראש מאשר.

ינון אזולאי: במשפט להבין מה התפקיד שלכם עם הדיירים, מה אנחנו יכולים להגיד לדיירים שיכולים לפנות.

אתי מזרחי: אתי מזרחי, הרשות להתחדשות עירונית.

אתי מזרחי: אני עוסקת בתקציב אבל יש לנו ממונה בשם תמר עדיאל זכאי, היא ממונה על הפניות.

אלכס קושניר: מה הטלפון?

אלכס קושניר: איך פונים?

אלכס קושניר: איך האזרח פונה?

אתי מזרחי: יש לנו מספר כוכבית.

אלכס קושניר: מהו?

אתי מזרחי: אני לא זוכרת.

ינון אזולאי: זה חשוב.

ינון אזולאי: אני למשל לא ידעתי שקיים דבר כזה.

ינון אזולאי: אני לא חושב שפה מישהו מהנוכחים מכיר.

אתי מזרחי: נכון.

אתי מזרחי: אנחנו צריכים לעשות יותר הסברה.

ינון אזולאי: יותר הסברה, ואני אומר לך, תנסי לשנן את המספר בעל פה.

אלכס קושניר: זה יעזור, כן.

אתי מזרחי: אוקיי.

אתי מזרחי: בעיקרון, יש מערכת פניות דיירים שמנוהלת על ידי הרשות.

אתי מזרחי: יש מוקד, מכניסים את הפנייה של הדייר, הממונה מקבלת אותה, בודקת את הפנייה.

משה גפני: אבל זה נכון.

משה גפני: מאיפה הדייר יודע את המספר הזה?

אתי מזרחי: אני מניחה שיש את זה באתר.

אתי מזרחי: אני פשוט לא זוכרת.

ינון אזולאי: אני מכיר תמ"אות וכל הדברים האלה, הדיירים לא מודעים לזה.

אתי מזרחי: יש 25 מינהלות עירוניות ברחבי הארץ, אפשר פשוט לגשת ולפנות אליהן.

קריאה: איפה?

אתי מזרחי: במרכזי ערים.

אתי מזרחי: הם פועלים בתיאום עם הרשות המקומית.

ינון אזולאי: בסדר.

ינון אזולאי: טוב לדעת שיכולים לפנות בכל נושא, גם התמחור כנראה מולם, וגם לגבי עיכובים ודברים כאלה.

אתי מזרחי: בכל מינהלת יש מנהל מינהלת, יש נציג לפניות.

ינון אזולאי: אתם לא אומרים לו שבסוף זה חשבון שלך עם הקבלן, מה אתה רוצה מאיתנו?

אתי מזרחי: לא.

אתי מזרחי: כל פנייה נבדקת.

ינון אזולאי: אוקיי.

ינון אזולאי: תודה.

אלכס קושניר: חברים, סעיף 54-001, רשויות פיקוח.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף אושר.

משה גפני: אני נמנע.

אלכס קושניר: חבר הכנסת גפני נמנע.

אלכס קושניר: אנחנו לא מקיימים דיון על סעיף 67-001 של משרד הבריאות היות והנציגים שלכם החליטו שהם לא נמצאים פה.

אלכס קושניר: אנחנו עוברים לסעיף 68-001, רשות האוכלוסין וההגירה, בבקשה.

טובה וסר: טובה וסר, רפרנטית תעסוקה, אגף התקציבים באוצר.

טובה וסר: הפנייה נועדה להעברת סכום של כ-170 מיליון שקל בעודפים לשיפור השירות לאזרח ושירותים הניתנים על ידי רשות האוכלוסין וההגירה.

טובה וסר: בין השאר מועברים תקציבים למערכת איתן שהיא המערכת הביומטרית שמשמשת להנפקת ציוד ביומטרי בלשכות וכמובן גם לרכש של חומרי גלם לדרכונים ותעודות זהות, וכן מערכות של שירות עצמי.

טובה וסר: אם יש לכם שאלות, בבקשה.

אופיר כץ: הקמת לשכות חדשות, איפה?

טובה וסר: אלי מרשות האוכלוסין ישמח להסביר על הלשכות.

משה גפני: על בריאות דילגת?

אלכס קושניר: כן.

אלכס קושניר: אמרתי גם למה.

משה גפני: כן, בסדר.

אלי אלפסי: אלי אלפסי, מנהל אגף תקצוב ברשות האוכלוסין.

אלי אלפסי: אנחנו כבר מספר שנים מקימים לשכות ברשויות מקומיות, אנחנו מתכננים בשנה זו להקים בקריית שמונה, בערערה, בביתר עילית, בשער בנימין, קריית אונו ומודיעין עילית, ולפעמים נכנס משהו נוסף כי בסוף צריך איזשהו שיתוף פעולה.

משה גפני: אתם מקימים מטות כאלה?

אלי אלפסי: כל רשות מקומית שרוצה ואנחנו צריכים שם מקום – בסוף רשויות מגיעות ללשכות-אם ראשיות ונוצרים שם עומסים מטורפים, אז זה או להרחיב ולבנות משהו חדש שזה הרבה יותר מורכב, או להקים באותה רשות משהו שהוא מצומצם ונותן את המענה לאותה רשות.

משה גפני: איזה שירותים נותן המטה הזה?

אלי אלפסי: בדרך כלל תעודות זהות ודרכונים, ומרשם.

אופיר כץ: מה קורה אם רשות לא רוצה לשתף פעולה ויש לכם צורך שם?

אלי אלפסי: אני לא חושב שזה קרה כיוון שבכל זאת היום יש מענה לכל הרשויות.

אלכס קושניר: הרשות רוצה את זה.

אלי אלפסי: הרשויות בדרך כלל עובדות איתנו בשיתוף פעולה מלא.

אלי אלפסי: אנחנו תמיד שם בשבילם קשובים.

אלי אלפסי: כמובן, אנחנו מוגבלים גם בתקציב, גם בכוח אדם, זה נעשה באופן מדורג.

אופיר כץ: כמה רשויות יש שעדיין אין בהן?

אלי אלפסי: יש 250 רשויות.

אופיר כץ: 250 סך הכול.

אופיר כץ: בכמה עדיין אין?

אלי אלפסי: יש בסך הכול 53 או 54 לשכות.

אופיר כץ: מתי יהיה בכל מקום?

אלי אלפסי: אני לא חושב שיהיה בכל רשות.

אופיר כץ: כמה ערים יש במדינת ישראל?

אלי אלפסי: אני חושב 30 ערים גדולות.

ינון אזולאי: לא, בסך הכול ערים בארץ.

נירה שפק: יש 265 רשויות במדינת ישראל.

אופיר כץ: אני מדבר על ערים.

אלי אלפסי: אנחנו ברוב הערים.

אופיר כץ: לא, זה לא רוב הערים.

אופיר כץ: אם יש 53?

אלכס קושניר: ברוב היישובים העירוניים כן, חד-משמעית.

אופיר כץ: אבל עדיין, זה נראה לי דבר שצריך להיות לפחות בכל עיר.

אלי אלפסי: יש כמעט בכל עיר שאתה מעלה על דעתך אבל לא בעיר קטנה.

טובה וסר: לאט לאט, בהתאם לצורך.

אלי אלפסי: בחריש למשל אין.

אלי אלפסי: היא בהקמה, אבל בערים גדולות, יש לנו באילת, באשדוד, באשקלון, בבאר שבע.

אלכס קושניר: אל תפרט עכשיו את כל הערים.

אופיר כץ: איפה למשל יש צורך, ואין?

אלי אלפסי: נראה לי שאין בבת ים אבל יש ליד, יש ביפו ויש בחולון.

אופיר כץ: אבל עדיין, בת ים זה עיר בפני עצמה.

אלי אלפסי: בת ים, אנחנו עובדים מולם, גם רוצים להקים שם.

אלכס קושניר: עופר כסיף, בבקשה.

עופר כסיף: אנחנו רק ב-681101 או אפשר גם לעבור לאחרים?

אלכס קושניר: אנחנו עכשיו לסעיף הזה.

עופר כסיף: אני שואל על הכלל, לא נקודה ספציפית.

עופר כסיף: רציתי לשאול לגבי מה שמכונה פה טיפול בזרים השוהים בישראל שלא כחוק ולדעת קצת יותר, לשאול לגבי המימון וגם אופן הפעולה של מה שמכונה פה פיקוח להעסקה כדין של זרים ומסתננים, שוהים בלתי חוקיים ומסתננים בעת שהייתם בישראל, וכן הלאה.

עופר כסיף: מה הסכומים שמגובשים פה בעצם לחיפוש, מעצר וכן הלאה של אנשים שנחשבים כשוהים לא חוקיים?

אלי אלפסי: יש לנו יחידת אכיפה שזה התפקיד שלה לעשות את זה.

אלי אלפסי: עכשיו מדובר ב-9.5 מיליון עבור הנושאים האלה, בעצם זה נועד לממן.

אלי אלפסי: הרי בסוף, גם כשהגענו למישהו ואנחנו רוצים להרחיק אותו, אין לנו באותו רגע מטוס שיטיס אותו.

אלי אלפסי: צריכים להחזיק אותו באיזשהו מקום, לתת לו אוכל, לתת לו טיפול רפואי ככל שנדרש וכן להטיס אותו, כרטיס טיסה.

אלי אלפסי: בעצם לזה זה נועד.

עופר כסיף: כן, אבל אני שואל שוב.

עופר כסיף: קודם כול, האם יש לכם בכלל צפי לגבי מספרים.

עופר כסיף: על מי מדובר?

עופר כסיף: מדובר על ילדים גם, אלה שנולדו פה?

עופר כסיף: על מי מדובר בדיוק ומה הצפי המספרי, אם יש, ולגבי זה ספציפית באמת מה הסכום של הכול ביחד, כולל מה שאתה אמרת – אחזקה שלהם במתקן נגיד נתב"ג או במתקנים אחרים?

אלי אלפסי: אמרתי.

אלי אלפסי: עכשיו בעודפים מה שיש לנו זה 9.5 מיליון שקלים וזה משהו שאין לו צפי אבל נעשות ביקורות יזומות של היחידות במסעדות, במקומות שיש בלתי חוקיים.

אלי אלפסי: זה גם יכול להיות עובד חוקי שנשאר מעבר לזמן מאיזושהי מדינה, זה לא משנה, אז תופסים אותו וכלאחר כבוד אם צריך להרחיק אותו לפי החוק, זה מה שעושים.

עופר כסיף: אין לכם מספרים משוערים?

אלכס קושניר: הוא לא יחידה מקצועית, ואתה יודע, זה רשות שמגיבה.

אלי אלפסי: הרחקנו השנה משהו כמו 2,500–3,000.

משה גפני: בתשובה לוועדה אתם כותבים שבשנים האחרונות הוקמו ארבע לשכות בגינן אזרחים מקבלים שירות על תעודות זהות ודרכונים, זאת אומרת ארבע לשכות במשך כמה שנים ותהליך הקמת הלשכה אורך כמה שנים.

משה גפני: לכן זה עובר בעודפים, אתם כך מסבירים לוועדה על השאלות, אבל מה שאני מתמקד, מה שאמרת זה דבר שהיה נראה ימות המשיח, שמקימים ברשויות יותר ויותר לשכות.

משה גפני: לפי מה שאתם כותבים, בכמה שנים מדובר על ארבע לשכות.

טובה וסר: יש הבדל בין להקים לשכה מאפס או להקים את הלשכה בתוך העירייה או בתוך איזשהו אזור שהוא גם ככה מוקצה לטובת הציבור.

משה גפני: אז אני שואל.

טובה וסר: אני רק אסביר.

טובה וסר: הכספים שאתה עכשיו מפרט - -

משה גפני: על העודפים.

טובה וסר: - - על הלשכות שאנחנו בעצם בונים מאפס, למשל הלשכה במזרח ירושלים, היה צריך להקים את הלשכה הזו מאפס.

טובה וסר: הדבר הזה לוקח כמה שנים מהתכנון בסוף לפיתוח, אחר כך - - -

משה גפני: איפה עוד הארבע האלה?

אלי אלפסי: משנת 2017 פתחנו משהו כמו 23 לשכות.

משה גפני: זה היה בתוך העיריות.

אלי אלפסי: רובן בתוך העיריות.

משה גפני: מפני שאחרת, התשובה שלכם לא נכונה כי אתם מדברים על ארבע לשכות.

אלי אלפסי: יש גם לשכות שהן עוברות בתוך העיר.

אלי אלפסי: למשל בפתח תקווה, רק עכשיו עברנו ממקום ישן ארכאי שהיה לפני שנים רבות ואי אפשר היה לשפץ אותו, עברנו למבנה חדש, מודרני, הכול כדי לאפשר שירות.

משה גפני: לא בניתם.

משה גפני: שכרתם, בפתח תקווה למשל.

אלכס קושניר: כן, אבל הם אף פעם לא בונים.

משה גפני: מה זה הארבע לשכות שעליהן הוא מדבר פה בעודפים האלה, זה מה שאני שואל.

אלכס קושניר: שכירות.

אלי אלפסי: אנחנו שיפצנו בבית שמש, שיפצנו בעכו לשכה, ממש הוצאנו את כל העובדים לקומת ביניים, שיפצנו את כל הלשכה, זה נכנס פה.

אלי אלפסי: אם יש ארבע, אני לא יכול לומר לך עכשיו.

משה גפני: לפי מה קבעתם את זה?

משה גפני: למה לא בבת ים למשל?

אימאן ח'טיב יאסין: למה לא באום אל פחם למשל?

משה גפני: למה נבחרו דווקא אותן ארבע – כשאני לא יודע מי זה כל הארבע – אמרתם שתיים מתוכן, אבל למה דווקא הן?

משה גפני: לפי מה החלטתם את זה?

אלכס קושניר: ממתי ההחלטה?

משה גפני: לצורך יותר גדול?

משה גפני: למקום יותר זמין?

אלי אלפסי: יש אצלנו מנהלים שזה התפקיד שלהם, הם בעצם רואים את כל התמונה, הם רואים לחצים, הם רואים עומסים, הם רואים לשכות שכבר לא נותנות את המענה הנדרש.

אלי אלפסי: לפעמים זה רק להרחיב, להוסיף עמדות ולפעמים זה לשפץ את כל הלשכה.

אלי אלפסי: גם כשנגמר הסכם אז יותר קל להגיע איתם לשיפוץ מחדש כיוון שנגמר הסכם.

משה גפני: מי מחליט איפה פותחים?

משה גפני: מי רואה את התמונה הכוללת?

טובה וסר: הגורמים המקצועיים בתוך רשות האוכלוסין הם אלה שקובעים לפי הצורך, לפי הגידול של האוכלוסייה - - -

משה גפני: מי זה האנשים האלה?

טובה וסר: אתה רוצה מספר טלפון של מי שאחראי?

משה גפני: לא.

משה גפני: אני רוצה לדעת מה התפקיד שלו, מה הוא עושה.

טובה וסר: הם ראשי אגפים ברשות האוכלוסין וההגירה.

אלי אלפסי: מנהל מינהל האוכלוסין והצוות שלו, יש להם תוכנית עבודה.

אלי אלפסי: כשיש לך 50 לשכות, כל שמונה שנים או עשר שנים צריך לשפץ כנראה, צריך לרענן, צריך לעשות דברים.

משה גפני: כל כמה זמן הם מקבלים החלטה?

אלי אלפסי: זה שוטף, אנחנו כל הזמן נמצאים על זה.

אלי אלפסי: זה שוטף.

אלכס קושניר: חברים, סעיף 68-001.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף אושר.

אלכס קושניר: סעיף 70-001, משרד השיכון.

אלכס קושניר: בבקשה.

יפתח עשהאל: יפתח עשהאל, אגף תקציבים.

יפתח עשהאל: פנייה להעברת עודפים בסעיף 70, שיכון ופיתוח, פעילות הפיתוח של המשרד על סך 3.212.240 מיליארד, בחלוקה לתוכנית 700201 – 1.738 מיליון שקלים; 700202 – 1.538.940 מיליארד; 700203 – 127.072 מיליון; 700205 – 883.

יפתח עשהאל: 900 מיליון; 700214 – 59.888 מיליון; 700401 – 54.260 מיליון; 700502 – 23.428 מיליון; 700506 – 148 אלף שקלים; 700504 – 57.664 מיליון שקלים; 700507 – 10.874 מיליון שקלים; 700508 – 416 אלפי שקלים; 700509 – 453.912 מיליון שקלים.

אלכס קושניר: בבקשה, חברים, שאלות.

משה גפני: תוכנית 700202, עבודות פיתוח לבנייה חדשה במסגרת כספי סגור.

משה גפני: זה עודף, עודף גדול.

משה גפני: מה הסיפור הזה?

משה גפני: אני גם רוצה לדעת בסעיף 3 על 203, ביצוע ישיר במגזרי המיעוטים, 127 מיליון.

יפתח עשהאל: שתי התוכניות האלה הן בעצם תוכניות הפיתוח העיקריות של המשרד שמתעסקות בפיתוח הבנייה של השטחים המיועדים למגורים.

יפתח עשהאל: כשרשות מקרקעי ישראל משווקת קרקע, משרד השיכון בשטחים שהם תחת אחריותו, הוא בעצם מבצע את פעילות הפיתוח של השטחים האלה ומקבל הכנסות משיווק הקרקע ובכסף הוא מפתח, יוצר תשתיות כבישים, תשתיות ראש שטח, תשתיות ביוב, מדרכות וכו'.

משה גפני: מה זה מגזרי המיעוטים?

משה גפני: איפה?

יפתח עשהאל: כלל מגזרי המיעוטים זה יישובי המגזר הערבי.

משה גפני: זה לא קשור להסכם קואליציוני או משהו?

יפתח עשהאל: לא.

יפתח עשהאל: אני אומר, ככל שיש החלטות ממשלה רלוונטיות, גם חלקן יבוצעו בתוכנית הזאת, חלקן גם במסגרת שיווקים שבוצעו מהכנסות מקרקעי ישראל.

יפתח עשהאל: פעילות הפיתוח מתבצעת לאורך שנים ובגלל זה גם הסכומים גבוהים כי אלה פעילויות של פיתוח תשתיות וגם זה נפרס על פני השנים, לכן הסכומים גבוהים.

אלכס קושניר: מה התקציב של התוכנית הכוללת?

יפתח עשהאל: התוכנית של 700203?

יוסי שבת: אני אתייחס לגבי התקציב.

יוסי שבת: יוסי שבת, מנהל אגף התקציבים של משרד הבינוי והשיכון.

יוסי שבת: סך הכול בסעיף 70 אנחנו מבצעים בשנה במזומן בערך 5 מיליארד שקלים.

יוסי שבת: מתוך זה, בבנייה חדשה, כל עבודות הפיתוח, בערך 3 מיליארד.

אלכס קושניר: אוקיי.

יפתח עשהאל: לשאלת יושב-ראש הוועדה, ההוצאה כיום – תקציב הפיתוח מגיע אלינו בעודפים אז התקציב היום ל-700203 יעלה מ-52 מיליון ל-179 מיליון.

אלכס קושניר: אוקיי.

אלכס קושניר: ובתוכנית השנייה, 202?

יפתח עשהאל: 70-02?

יפתח עשהאל: התקציב היום עומד על 122 מיליון, כ-123 מיליון, והוא יעלה ל-1.661.799 מיליארד.

ינון אזולאי: שתי שאלות קצרות.

ינון אזולאי: תוכנית 205 בסוף, שם גם יש עודף מאוד גדול.

ינון אזולאי: כמה סך הכול היה בהסכם בכל הסעיף הזה כי יש שם גם הסכמי גג?

ינון אזולאי: אני רואה כמה אתם מעבירים אבל מתוך כמה שנוצל.

יפתח עשהאל: 72-05, פעולות תומכות בבנייה חדשה למגורים, מ-668 מיליון אנחנו עוברים ל-1.551 מיליארד.

ינון אזולאי: כלומר, את ה-883 אתם מעבירים לשם, שזה הסכמי גג.

יפתח עשהאל: כן.

יפתח עשהאל: זאת הכוונה.

ינון אזולאי: הבנתי.

ינון אזולאי: בסעיף 10, תוכנית 309 בסוף, מכירה לדיור הציבורי.

ינון אזולאי: מה זה אומר?

ינון אזולאי: אתם הולכים לרכוש דירות בדיור הציבורי עכשיו?

יפתח עשהאל: כן.

ינון אזולאי: כמה נרכשו השנה?

יוסי שבת: בשנה נרכשות כ-500 דירות.

יוסי שבת: זה בעצם משק סגור, זה מותנה בכמה מכרו ועל כל מספר יחידות שמוכרים כי מוכרים אותן בהנחה, אפשר לרכוש דירה חדשה.

אלכס קושניר: אבל עכשיו קיבלתם תוספת תקציבית לצורך ביצוע הרכישות.

יוסי שבת: עכשיו קיבלנו תוספת תקציבית.

ינון אזולאי: אז מה הצפי לשנת 22', כי ב-21' כבר לא יהיה?

יוסי שבת: בסך הכול בסיכום התקציבי יש 1,700 דירות לרכישה.

ינון אזולאי: ב-22'.

יוסי שבת: ב-22' וכנראה זה יימשך עוד קצת מעבר, זה 22'–23' בראייה שלנו.

אלכס קושניר: אבל זה בנוסף לפעילות השוטפת שאתם עושים.

יוסי שבת: בנוסף לפעילות השוטפת.

ינון אזולאי: בנוסף ל-500?

אלכס קושניר: כן.

יוסי שבת: יש לנו בנוסף ל-500 בעצם 1,700 יחידות דיור ברכישה ואנחנו גם מתכוונים לעשות הסכמים עם הסוכנות לבתי קשישים לעוד 3,000 יחידות דיור.

ינון אזולאי: ו-453 מיליון האלה, זה בעצם מגיע ל-21', מה שרכשתם כבר?

יוסי שבת: זה כסף מזומן.

ינון אזולאי: זה מה שרכשתם?

יוסי שבת: כן.

יוסי שבת: תשלומים על מה שכבר - - -

ינון אזולאי: זה נרכש כבר.

יוסי שבת: כן.

ינון אזולאי: תודה.

עופר כסיף: רציתי לשאול שתי שאלות שקשורות אחת לשנייה.

עופר כסיף: קודם כול, ב-202 כתוב: תוכנית לקידום וכו' באזור המרכז ובאזורי עדיפות לאומית.

עופר כסיף: אני מבקש לדעת מהם אזורי העדיפות הלאומית המדוברים.

עופר כסיף: זה דבר אחד.

עופר כסיף: דבר שני, בהמשך למה ששאל חבר הכנסת גפני גם לגבי 203, תשתיות לבנייה חדשה, ביצוע ישיר מגזרי מיעוטים, מה שנקרא, עד כמה זה מתייחס ולאילו אזורים ויישובים ערביים, ומאחר שזה מופיע בנפרד ממה שאלתי לגביו קודם, זה אומר שבעצם יישובים ערביים לא מופיעים כאזורי עדיפות לאומית, או שיש חפיפה?

עופר כסיף: זה מה שאני מבקש לדעת.

יפתח עשהאל: במסגרת החלטת ממשלה 4302 מיום 25 בנובמבר 2018 הוגדרו יישובי עדיפות לאומית בנושא משרד השיכון, זו בעצם החלטה שלוקחת חלק מרשימת היישובים בעדיפות לאומית הכללית של משרד הכלכלה ומגדירה.

עופר כסיף: יש לך את הרשימה?

עופר כסיף: אתה יכול לשלוח אותה?

יפתח עשהאל: כן.

יפתח עשהאל: הרשימה מפורסמת באתר משרד השיכון, רשימה מלאה של כל היישובים.

משה גפני: גם יישובים ערביים?

יפתח עשהאל: יש שם גם, יש שם חפיפה גם עם יישובים ערביים מכלל המגזרים.

יפתח עשהאל: זה בהתאם למספר שיקולים, מספר קריטריונים שנקבעו בהחלטת הממשלה, בדגש על ערך קרקע, הגירה שלילית, כל מיני נושאים כאלה, והצלחת שיווקים בעבר.

יפתח עשהאל: לכן, אנחנו רואים את זה גם ביישובי המיעוטים וגם ביישובים כלליים.

יפתח עשהאל: הפירוט פה, שם התוכנית מבלבל אבל זה קיים גם ביישובים ערביים.

עופר כסיף: זאת אומרת, יש גם חפיפה מסוימת בין 202 ל-203?

יפתח עשהאל: נכון.

יפתח עשהאל: חפיפה.

יפתח עשהאל: הפעילות, היא מופרדת גיאוגרפית בין התוכניות אבל המהות של עדיפות לאומית קיימת בשתי התוכניות.

אלכס קושניר: סעיף 70-001.

עופר כסיף: איפה אמרת שזה מפורסם?

יפתח עשהאל: במשרד השיכון.

עופר כסיף: על פי החלטת הממשלה האחרונה, מעודכן.

יפתח עשהאל: נכון.

עופר כסיף: תודה.

אלכס קושניר: סעיף 70-001, משרד השיכון.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף אושר.

אלכס קושניר: סעיף 83-001, הוצאות פיתוח אחרות.

יובל צפריר: יובל צפריר, אגף תקציבים, משרד האוצר.

יובל צפריר: הפנייה התקציבית נועדה לתקצב עודפי תקציב משנת 2020 לשימוש בשנת 2021 בסך 236.759 מיליון וזאת בחלוקה לתוכניות.

יובל צפריר: אני אגיד שהסעיף הזה זה הוצאות פיתוח של כמה משרדים: תוכנית 830201 – פיתוח משרד האוצר, 39.572 אלפי שקלים; העודפים נוצרו מהתקשרויות חוצות שנים ופרויקטי מחשוב ברשות מיסים, לרבות שער עולמי ושדרוג מערך שירות הלקוחות, ומהקמת לשכת שירותי מחשוב שהתשלום בגינם בהתאם לביצוע בפועל.

אופיר כץ: אתה יכול להסביר את הסעיף הזה?

יובל צפריר: תוכנית 830301- דיגיטל וסייבר, 36.180 מיליון שקלים.

יובל צפריר: העודפים בגין התחייבויות לספקים עבור חוזים רב-שנתיים, כגון פיתוח מערכות טכנולוגיות בתחומי הדיגיטל והסייבר; 830304 – ירושלים ומורשת, 3.346 מיליון שקלים, העודפים בגין פרויקטי פיתוח שנפרסים על יותר משנה וכולם בגין החלטות חומש קודמות של ירושלים; תוכנית 830305 – יהדות ותפוצות, 48.095 מיליון, העודפים בגין התחייבויות המדינה לתוכנית עבודה רב-שנתית של תוכנית תגלית ומסע, בין היתר נועדה עבור חוזים רב-שנתיים עבור ספקי השירותים בתוכניות הללו.

משה גפני: זה גם תלמידי ישיבות בתגלית ומסע?

יובל צפריר: חבר הכנסת, אני אסיים ואז אני אענה על כל השאלות בבקשה.

ינון אזולאי: אתה תשתדל לענות.

משה גפני: אני מקווה רק שאני אזכור.

יובל צפריר: תוכנית 830402 – פרויקטים בתכנון, 3.907 מיליון שקלים בגין שיקום קרקעות לטובת מגורים ותעסוקה וקול קורא לקבלנים.

משה גפני: איפה?

משה גפני: באיזה מקום זה?

אלכס קושניר: תו לו לסיים, חבר הכנסת גפני.

אלכס קושניר: בבקשה.

יובל צפריר: פרויקטי תקשורת, 830404, 18.808 מיליון שקלים, בגין תקציב פרויקט הדיגיטציה של ארכיון רשות השידור; תוכנית 830603 – השקעות ביטחוניות, 75.512 מיליון עבור פרויקטים ארוכי טווח שמבצעת חברת נצר השרון לשיקום קרקעות בהן פעלה חברת תעש ועבור התחייבויות לתשלומי פרישה לעובדי החברות הביטחוניות לשעבר; תוכנית מס' 9, גופים בין-לאומיים, 830604, 14.335 מיליון שקלים, הסיבה לעודפים זה תנודות בשערי המטבע במהלך השנה שהשפיעו על תשלומי המדינה לגופים הבין-לאומיים.

אלכס קושניר: שאלות בבקשה.

משה גפני: מה זה, הכול פיתוח פה?

עופר כסיף: שאלה לגבי 304, פיתוח תיירות בירושלים ופיתוח אתרי מורשת.

עופר כסיף: כמה מאתרי התיירות ואתרי מורשת נמצאים בירושלים המזרחית?

יובל צפריר: יש לנו כאן את נציגת המשרד, היא תוכל לענות.

עופר כסיף: אם את יכולה בבקשה בתשובה גם להתייחס למה נכנס תחת אתרי מורשת ומה נכנס תחת אתרים תיירותיים.

אולגה בכשי: אולגה בכשי, תקציבנית משרד ירושלים ומורשת.

אולגה בכשי: אין לי במספר להגיד לך כמה אתרי מורשת אנחנו מתחזקים ומשמרים אבל מדובר בכל אתרי המורשת, לא רק באזור ירושלים אלא בכל הארץ.

משה גפני: הוא שואל כמה אתרי מורשת יש במזרח ירושלים.

עופר כסיף: בירושלים המזרחית ספציפית.

אולגה בכשי: אין לי במספר להגיד לך, אני יכולה לענות לך בכתב.

עופר כסיף: אפשר לקבל מידע?

אולגה בכשי: כן, אני יכולה.

אלכס קושניר: אני מבקש להעביר את זה לוועדה בכתב.

נירה שפק: אני בעד לציין גם איזה דואלים כי יש כבר כמה שנים מגמה שמשפצים אתרי מורשת ומוציאים קולות קוראים למפעילים, כמו נגיד בחץ שחור שנפתח לפני חודש וכאלה.

נירה שפק: זה דווקא שילוב מצוין.

אלכס קושניר: מה עוד?

נירה שפק: אני רוצה לשאול שאלה על הנושא של פרויקטי תגלית ומסע, חיזוק הקשר עם מדינת ישראל והתפוצות בעידן הקורונה, כאילו נשארו עודפים.

נירה שפק: מה זה אומר?

נירה שפק: האם יש תוכנית המשך ואיך זה בא לידי ביטוי?

טל שחם: טל שחם, רפרנט באגף תקציבים.

טל שחם: בתוכנית הזאת מנוהלות שתי התוכניות, תוכנית תגלית ותוכנית מסע, הם פרויקטים רב-שנתיים לחיזוק הקשר של המדינה עם יהדות התפוצות באופן כללי, ובאופן יותר ספציפי עם בני נוער וצעירים מיהדות התפוצות.

טל שחם: העודפים פה נוצרו בגלל שאנחנו מדברים על שנת קורונה והביצועים היו יחסית נמוכים.

נירה שפק: זה מה ששאלתי.

טל שחם: כי הרבה משלחות בוטלו.

נירה שפק: זאת אומרת שעכשיו, ב-2021 וב-2022 בהתאמה תהיה הגדלה כדי ליצור את האיזון.

טל שחם: בדיוק.

טל שחם: פרויקטים נדחו, ומנהלי הפרויקטים מנסים להגדיל את כמות המשתתפים בשנים הבאות על חשבון הירידה בתקופת הקורונה.

נירה שפק: תודה.

משה גפני: אני רוצה לדעת האם תלמידי ישיבות גם כן כלולים בפרויקט של תגלית ומסע.

טל שחם: כן, כחלק מתוכנית מסע.

אלכס קושניר: חד-משמעית כן, הם בפנים.

משה גפני: אני שואל.

אלכס קושניר: כן.

אלכס קושניר: אני מכיר את התוכניות האלה מצוין.

נירה שפק: אני רואה אותם פיזית, הם באים לסייר.

משה גפני: השאלה הנוספת בסעיף הבא, 402.

משה גפני: אנחנו קיימנו דיון על הנושא של מעבר מחנות צה"ל ומדובר על אזור רמת השרון, שם הקרקע הפכה בעייתית והיה צריך לטפל בזה.

משה גפני: יש עוד מקומות שבהם במעבר מחנות צה"ל לנגב החברה לשירותי איכות הסביבה טיפלה?

משה גפני: איזה מקומות?

רותם ברמלי: רותם, אגף התקציבים.

רותם ברמלי: בתוכנית הזאת בעצם מתוקצבות הפעולות של חקירת הקרקע ושיקום הקרקע של מחנות צה"ל המתפנים, לא הקרקע שתעש השתמשה בה.

רותם ברמלי: זה מנוהל בוועדת היגוי במשרד להגנת הסביבה.

רותם ברמלי: בכל בסיס שמתפנה יש חקירת קרקע.

משה גפני: איפה?

משה גפני: אתה יודע פחות או יותר?

רותם ברמלי: בכל רחבי הארץ – בצריפין, בחיפה, בתל השומר.

אלכס קושניר: כל בסיס, לפני שמתפנה, לפני שהוא גם מתאזרח, הוא עובר את הבדיקות האלה.

רותם ברמלי: אם הוא מיועד למגורים, בוודאי.

משה גפני: כמעט 4 מיליארד, זה התקציב שעובר כעודף?

אלכס קושניר: לא.

קריאה: זה פרויקט התפעול.

רותם ברמלי: זה לא עודף בתוכנית הזאת.

אלכס קושניר: על איזה סעיף אתה מדבר?

משה גפני: סעיף 5.

אלכס קושניר: זה ארבעה מיליון שקלים.

משה גפני: זה לא כסף בכלל לגבי הפרויקטים האלה אם מדברים על כל מחנות צה"ל.

משה גפני: אתה בטוח?

רותם ברמלי: זה מחנות צה"ל שכרגע נעשות בהם עבודות.

רותם ברמלי: הרבה מחנות צה"ל התפנו כבר, העבודה הושלמה, הסתיימה, הכסף כבר בוצע.

רותם ברמלי: אין לי פה בשלוף את האתרים הספציפיים.

רותם ברמלי: אם אתה רוצה אני יכול להעביר לך.

נירה שפק: אני יכולה להגיד שיש, זה הוצג בוועדת חוץ וביטחון.

נירה שפק: למשל, הבסיס בחיל הים באילת, העברה שלו של זירת ים סוף ועוד הרבה.

אלכס קושניר: חברים, אני רוצה להתקדם בבקשה.

נירה שפק: בוועדת חוץ וביטחון הציגו את זה אחד לאחד.

משה גפני: אם אפשר – זה לא דחוף – שיביאו את הפירוט כי התקיימו על זה כמה דיונים.

אלכס קושניר: כן.

אלכס קושניר: תביאו את הרשימה.

משה גפני: זה דבר שצריך לדעת אותו.

אופיר כץ: סעיף 1.

אופיר כץ: אמרת פה פרויקטים של רשות המיסים בתחום התשתיות והמחשוב, שירות לאזרח.

אופיר כץ: מה זה בעצם?

יובל צפריר: יש פה שני פרויקטים עיקריים, אחד זה מערכת שער העולמי שזה מערכת הייצוא שבעצם פועלת בנמלים, הקשר מול היצואנים והיבואנים, מערכת טכנולוגית מאוד מורכבת, והפרויקט השני הוא שדרוג מערך שירות הלקוחות.

יובל צפריר: בעצם עשו מעבר ואיחדו בשנתיים האחרונות את כל שירות הלקוחות ברשות המיסים למערך אחד.

יובל צפריר: הוא עדיין לא הושלם, במהלך 2020 הוא אפילו קצת הורחב בגלל המענה לקורונה.

אופיר כץ: הוסיפו אנשי שירות?

יובל צפריר: כן.

יובל צפריר: הוסיפו אנשי שירות, ריכזו אותם בנקודה אחת.

יובל צפריר: כל תפיסת ההפעלה של השירות, עשו בה שינוי.

אופיר כץ: אני אתנגד לסעיף הזה רק מהסיבה של אותו דיון שעשינו על אותם כספים של רשות המיסים.

אלכס קושניר: טוב, אבל אנחנו הולכים לקבל ממש פירוט בתחילת ינואר על כל הסיפור הזה.

אלכס קושניר: ממש, הם מכינים עבודה.

אופיר כץ: אבל לא ברור אם בכלל מתייחסים לזה, עושים משהו.

אלכס קושניר: עושים, עושים.

אלכס קושניר: קודם כול, זה עודף מחויב, זה לתוכנית שכבר קיימת.

אלכס קושניר: אני רוצה לשמוע מה חדש הם עושים.

אופיר כץ: אז כרגע לא עושים שום דבר.

אלכס קושניר: לא.

אופיר כץ: הינה, 21' הם לא עשו שום דבר.

אלכס קושניר: אבל הם הולכים להציג את התוכנית.

אלכס קושניר: זה לא קשור.

אלכס קושניר: זה רק פרויקט מחשובי אחד קטן.

אופיר כץ: תוכנית למה?

אופיר כץ: איך להחזיר את הכסף?

אלכס קושניר: לא.

אלכס קושניר: איך הם הולכים לשפר את השירות כלפי האזרחים ולהגדיל את האפשרויות שלהם לקבל את הכסף חזרה.

אלכס קושניר: דיברנו על זה בדיון הקודם.

אלכס קושניר: עופר, שאלה אחרונה.

אופיר כץ: מתי עושים את דיון ההמשך?

אלכס קושניר: איפשהו בינואר אנחנו נקיים איתם דיון רק על זה.

אופיר כץ: לא.

אופיר כץ: עשינו כבר דיון אחד.

אלכס קושניר: כן.

אלכס קושניר: היה דיון ואז אמרנו, אנחנו צריכים שתציגו לנו תוכנית כולל יעדים, כולל הכול.

עופר כסיף: סעיף 7, החברות שכתובות פה, חברות ביטחוניות, זאת רשימה מלאה או שזאת רשימה מדגמית?

עופר כסיף: כתוב פה בסעיף 7 הסכמי פרישה לעובדים ותקצוב ויישום הסכמים נוספים של המדינה מול חברות ביטחוניות.

עופר כסיף: אני רואה שיש פה גם פרטיות, גם ציבוריות וגם ממשלתיות, ויש פה רשימה של כמה חברות ואני שואל אם זאת רשימה מלאה או שזה רק מדגמי.

נטע בר זיו: נטע בר זיו, אגף תקציבים.

נטע בר זיו: מדובר בחברות ממשלתיות או שהיו ממשלתיות.

עופר כסיף: שהיו.

נטע בר זיו: למשל תעש.

אלכס קושניר: הרשימה מלאה או לא מלאה?

אלכס קושניר: זאת השאלה.

נטע בר זיו: כן, זאת רשימה מלאה.

עופר כסיף: סתם באופן היפותטי ומקרי חשבתי על NSO.

עופר כסיף: הם לא יהיו כלולים פה או משהו כזה.

אלכס קושניר: איך הם יכולים להיות רלוונטיים?

אלכס קושניר: הם אף פעם לא היו חברה ממשלתית.

עופר כסיף: לא, בגלל שמופיעות פה חברות שהן כבר לא ממשלתיות.

אלכס קושניר: אבל היו ממשלתיות, אז עדיין יש עובדים.

אלכס קושניר: סעיף 83-001, הוצאות פיתוח אחרות.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף אושר.

אלכס קושניר: אנחנו סיימנו להיום עם העודפים, יש לנו כמה רביזיות שהוגשו, אנחנו נדון בהן בהמשך.

אלכס קושניר: הדבר היחיד שנשאר זה שני סעיפים של משרד הבריאות שעוד לא דנו.

אלכס קושניר: אנחנו נחזור לכאן בשעה 12:55 לדיון הבא, לסעיף השני בסדר-היום.

אלכס קושניר: תודה רבה, הישיבה נעולה.