ועדת הכספים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 161, 2021-12-01 09:09

אלכס קושניר: בוקר טוב לכולם, היום יום רביעי, כ"ז בכסלו תשפ"ב, 1 בדצמבר 2021.

אלכס קושניר: אנחנו מתחילים את דיוני הוועדה, שינויים תקציבים לשנת 2021, העברת עודפים.

אלכס קושניר: ממשיכים את הדיון מהשבוע שעבר, העברת 08/002.

אלכס קושניר: משרד המשפטים, בבקשה.

עידו חי: בוקר טוב לכולם, אני מאגף תקציבים, משרד האוצר.

עידו חי: הפנייה התקציבית נועדה להעברת עודפים משנת 2020 לשנת 2021 בסעיף 08, משרד המשפטים, הנהלת בתי משפט ורשות האכיפה והגבייה, בסך של 601,640,000 שקלים.

עידו חי: נציין שמדובר בגופי מטה עם התקשרויות רבות, חוצות גופים, חוצות שנים, מכרזי רכש, אבטחה, ניקיון, לצד תשלומים שוטפים שההתחייבויות בגינם נוצרות בסוף השנה הקלנדרית והתשלום בפועל מבוצע רק בתחילת השנה העוקבת.

עידו חי: מדובר על תשלומי ארנונה, תקשורת, חשמל.

עידו חי: מלבד אלו קיימות גם התקשרויות בגין שיפוץ מבנים או בינוי, פרויקטים שנפרסים על פי שנים ארוכות וההתחייבויות שמוקמות לקראת סוף שנה משולמות רק בשנה העוקבת.

אלכס קושניר: תודה רבה.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

ינון אזולאי: רוויזיה.

אלכס קושניר: הצבעה

אלכס קושניר: ההצעה אושרה, יש רוויזיה.

אלכס קושניר: 09/01, משרד החוץ בבקשה.

טל שחם: אני מאגף תקציבים.

טל שחם: הפנייה התקציבית מספר 09/001 לסעיף משרד החוץ נועדה להעברת עודפים משנת 2020 לשנת 2021 בסך 138,977,000 שקלים.

טל שחם: במשרד החוץ ישנן שתי תוכניות תקציביות, אחת עבור הפעילות של המשרד בארץ ואחת עבור הפעילות של המשרד בחו"ל.

טל שחם: בארץ מדובר בעיקר על התחייבויות בגין אחזקה, אבטחה, רכש והפעלת קורס צוערים.

טל שחם: העודפים שעוברים לתוכנית בארץ 09/51/01 הם בסך 17,682,000 שקלים.

טל שחם: התוכנית השנייה זו תוכנית 09/51/02, תפעול הנציגויות בחו"ל, ובעיקר מרכזת את כל פעילות משרד החוץ בחו"ל.

טל שחם: לתוכנית זו מועברים עודפים בסך 121,295,000 שקלים.

טל שחם: העודפים נוצרו בפעילות בחו"ל מכמה סיבות מרכזיות, אז גם פה החזקה של נציגויות בבתי שגריר בחו"ל, יש למשרד החוץ כ-250 נציגויות או בתי שרד של שגרירים.

טל שחם: מדובר על חוזי החזקה, שכירות, ניקיון, תקשורת ואבטחה.

טל שחם: שיפוץ ובינוי נציגויות – חלק מהנציגויות ובתי השגריר נמצאות בבעלות של מדינת ישראל.

טל שחם: צריך לשפץ אותם, לרכוש חדשות.

טל שחם: מיישום הסכמי אברהם, מדובר בהקמת נציגויות אבו-דאבי, דובאי, רבאט ומנמה, ופרויקטים מדיניים בתחום ההסברה והדיפלומטיה הציבורית, כגון תפעול והפעלה של תערוכת אקספו דובאי.

ינון אזולאי: אנחנו מדברים על תוכנית 05 או 09 בהתחלה?

אלכס קושניר: 09/51/01 או 09/51/02.

ינון אזולאי: בסדר.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר ההעברה אושרה.

ינון אזולאי: רוויזיה.

אלכס קושניר: 10/001, מטה לביטחון לאומי, בבקשה.

נטע בר זיו: בוקר טוב, אני מאגף תקציבים.

נטע בר זיו: הפנייה נועדה להעברת עודפים מחויבים למטה לביטחון לאומי בסך של 9,428,000 שקלים והוצאה לתוכנית 10/51/01.

נטע בר זיו: זו תוכנית שמתקצבת את כלל המטה לביטחון לאומי, שכר, תפעול שוטף ותחזוקה, חשבונות שוטפים, ביטחון ומחשוב והוצאות אבטחה.

נטע בר זיו: העודפים נוצרו עקב התקשרויות תפעוליות חוצות שנה.

ינון אזולאי: בתוכנית 10/51/01, ממה נובע העודפים?

ינון אזולאי: יש פה איזה מיליון שקלים אם אני לא טועה, נכון?

נטע בר זיו: העודפים הם בסך של 9,428,000 שקלים.

נטע בר זיו: הם נוצרו עקב התקשרויות חוצות שנה שהתחייבות בגינם נרשמת לקראת סוף השנה והמימון יוצא בשנה העוקבת.

ינון אזולאי: כל זה על רישיונות תוכנה?

ינון אזולאי: כל כך הרבה?

ינון אזולאי: תיתן לנו קצת פירוט.

ראובן לוי: בוקר טוב, אני סגן ראש המל"ל לפיתוח וארגון.

ראובן לוי: כמו שנטע אמרה, מדובר בהתקשרויות שבדרך כלל קורות בסוף שנה, כי גם העודפים מגיעים בסוף שנה ואז אי אפשר לממש את כל התקציב.

ראובן לוי: דרך אגב, המילה עודפים היא מילה לא נכונה כי זה לא עודפי תקציב.

אלכס קושניר: מדובר בעודף מחויב.

ראובן לוי: בדיוק, זה עודף מחויב שכבר התחייבו עליו.

ינון אזולאי: אתם לא התחייבתם עליו.

ראובן לוי: התחייבנו.

ראובן לוי: ספק קיבל צ'ק של מיליון שקל.

ינון אזולאי: לשנה הבאה?

ראובן לוי: חלק הוא מספיק לממש באותה שנה וחלק עובר לשנה הבאה, לכן אתה חייב לשלם לו את הכסף, לכן זה עודף מחויב.

אלכס קושניר: כמנכ"ל משרד אני יכול להגיד לך, זה יחזור עוד בהרבה מקומות.

ינון אזולאי: השאלה אם זה לא סתם במונח כהרשאה להתחייב.

אלכס קושניר: הרשאה להתחייב זה לא.

אלכס קושניר: הרשאה להתחייב זה כסף שהממשלה מקצה לך, שאתה יכול להתחייב.

ינון אזולאי: לא, שאתה מוציא עליו.

אלכס קושניר: שאתה מוציא בעתיד.

ינון אזולאי: בדיוק.

ינון אזולאי: זה מה שהוא אומר פה.

אלכס קושניר: עודף מחויב זה משהו אחר.

אלכס קושניר: עודף מחויב זה כסף של השנה הנוכחית, כי זה כסף מזומן.

ינון אזולאי: רק הספק עדיין לא הספיק את כל העבודה שלו שהוא היה צריך.

אלכס קושניר: כן.

ינון אזולאי: התייעצות סיעתית.

אלכס קושניר: סעיף 10/001, המטה לביטחון לאומי.

אלכס קושניר: מי בעד ההעברה?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר ההעברה התקבלה.

אלכס קושניר: 12/001, גמלאות ופיצויים.

אביגיל ונקרט: אני מאגף תקציבים.

אביגיל ונקרט: הפנייה נועדה להעברת עודפים משנת התקציב 2020 לשנת התקציב 2021 בסך של 6,664 שקלים.

אביגיל ונקרט: העודפים נוצרו בתוכנית 12/13/01, תפעול מנהלת הגמלאות שבה מרוכז התקציב המיועד לתשלום ההוצאות התפעוליות של מנהלת הגמלאות, ובהן הפקת תלושי גמלה חודשיים לגמלאים, מערכת לסליקת כספים, פיתוח שירותי מחשוב, התקשרויות עבור שירותי ייעוץ וביקורת כספי וחשבונאי.

אביגיל ונקרט: העודפים נוצרו בעיקר בגין התקשרויות רב-שנתיות, כלומר התקשרויות שהחלו ב-2020 והתשלום עבורן מבוצע בשנה העוקבת.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר

אלכס קושניר: 13/001, הוצאות שונות.

יובל צפריר: שלום, אני מאגף תקציבים, משרד האוצר.

יובל צפריר: הפנייה התקציבית נועדה להעברת עודפים משנת 2020 לשנת 2021 בסך של 27,974 שקלים.

יובל צפריר: סעיף 13 מורכב מהוצאות שונות של כלל משרדי הממשלה ומשמש בעיקר להוצאות שאינן שוטפות.

יובל צפריר: הוא מחולק לכמה משרדים.

יובל צפריר: אני אקריא את התוכניות ואת הסיבות המרכזיות בגינן נוצרו העודפים.

יובל צפריר: תוכנית 13/02/04, פעילות ממשלתית רוחבית, 18,185,000 שקלים בעיקר עבור עבודות כלכליות ופרויקטי ייעוץ ליישום תהליכי חקיקה.

יובל צפריר: תוכנית 13/03/01, אשראי לרשויות, העברת אשראי לרשויות מקומיות בתוכנית הבראה.

יובל צפריר: פרויקטים ברשויות, 113,000 שקלים עבור תקצוב פרויקטים מול הרשויות המקומיות ופרויקט ערבויות דיגיטליות.

יובל צפריר: תשלומים באמצעות רשות מיסים, 1,687, פרסום מענקי עבודה.

אופיר כץ: מה זה 2, אתה יכול להסביר?

אלכס קושניר: מה, אשראי לרשויות?

אופיר כץ: כן.

טל ישראלי: בוקר טוב, אני מאגף תקציבים.

טל ישראלי: אשראי לרשויות זה בעצם אשראי שניתן במסגרת תוכניות הבראה לרשויות מקומיות שלא מצליחות לקבל אשראי מבנקים.

טל ישראלי: אנחנו נותנים להם הלוואה תקציבית.

טל ישראלי: החשב הכללי מנהל את זה.

אופיר כץ: איזה רשויות יש שם?

טל ישראלי: יש מגוון של רשויות בתוכניות הבראה.

טל ישראלי: יש רשויות שכבר נמצאות הרבה מאוד שנים, רשויות חדשות.

טל ישראלי: שלחנו לכם את הרשימה המלאה.

טל ישראלי: היא אמורה להיות מצורפת.

ינון אזולאי: זה כולל גם תוכניות המראה, נכון?

טל ישראלי: לא, זה רק תוכניות הבראה.

טל ישראלי: תוכניות המראה זה לרשויות חזקות יותר.

טל ישראלי: זה בעצם מתוקצב מסעיף 18.

ינון אזולאי: זה לא בדיוק לרשויות חזקות, זה לרשויות שעברו את ההבראה ומתחילות את ההמראה.

טל ישראלי: לא, תוכניות המראה זה משהו אחר.

טל ישראלי: זה לרשויות מאוזנות שנמצאות במצב - - -

ינון אזולאי: לא, זה גם רשויות שנמצאות במצב לא הכי.

ינון אזולאי: אני אתן לך דוגמה, קריית מלאכי שהיא בהמראה, ואם אני לא טועה, לפני זה היא הייתה בהבראה.

טל ישראלי: אז היא כנראה מאוזנת.

ינון אזולאי: עדיין זה לא רשות חזקה.

ינון אזולאי: השאלה איך אנחנו מסתכלים על רשות חזקה.

טל ישראלי: חזקות יותר מתוכניות בהבראה.

ינון אזולאי: חזקות יותר, בסדר.

ינון אזולאי: שאלה קטנה לגבי רשות המיסים.

ינון אזולאי: תני לי קצת הסבר מה זה העודף שנמצא שם.

ינון אזולאי: אני מבין שזה כל העודפים שמשרד האוצר מחזיק - - - .

יובל צפריר: מה שאתה שואל לגבי העודף בסעיף 4, כל שנה עושים פרסום למענקי עבודה.

ינון אזולאי: מה זה מענקי עבודה, של הקורונה או לא קשור?

יובל צפריר: מס הכנסה שלילי.

ינון אזולאי: אוקיי.

יובל צפריר: העודפים נוצרו בגין זה שההתקשרות נוצרה בסוף שנה ולא מומשה במלואה, זאת אומרת הפרסום - - -

ינון אזולאי: כלומר, שהאזרחים הגישו את זה בסוף שנה, את הבקשה שלהם?

יובל צפריר: העודפים הם רק בגין ההוצאה הפרסומית.

יובל צפריר: סך הפרסום הוא 4,300,000 שקלים.

יובל צפריר: המזומן בגינו יוצא רק בשנה העוקבת.

יובל צפריר: אני מדבר רק על הפרסום, לא על המענק.

ינון אזולאי: הבנתי, לא על המענק עצמו.

יובל צפריר: לא על המענק עצמו.

יובל צפריר: זה במספרים הרבה יותר גדולים.

נעמה לזימי: גם עם גיל הפרישה היה לנו את הסיפור של מענק עבודה.

ינון אזולאי: זה על הפרסום.

נעמה לזימי: אני בדיוק על זה מדברת, איך רשות המיסים ממצה את היכולת - - -

אלכס קושניר: יש לנו את הדיון הזה בעוד 35 דקות בדיוק.

נעמה לזימי: הפרסום, לכן, הוא דבר מאוד רלוונטי, כי אם לא ממצים - - -

יובל צפריר: אני רק אדגיש שהפרסום עצמו הוא בסוף שנה בגלל שרוצים למצות את זה.

יובל צפריר: הפרסום יוצא בשנה הרלוונטית.

יובל צפריר: התקציב בגינו, חלקו ייצא רק בתחילת שנה לאחר מכן.

יובל צפריר: זה רק עניין תזרימי.

נעמה לזימי: אוקיי, זה הדיון ב-10:00.

נעמה לזימי: בסדר גמור.

אלכס קושניר: בקשה.

אופיר כץ: סעיף 3, פרויקטים ברשויות?

יובל צפריר: הסכום עצמו הוא בגין ערבויות דיגיטליות, הקמת מערכות עבודה דיגיטליות לחשב הכללי ולרמ"י, הקלה לאזרח.

יובל צפריר: עד היום מגישים פיזית, ומעבירים את המערכת הזאת למערכת דיגיטלית.

אופיר כץ: ומה זה "בנוסף בתוכנית תקציב עבור תוכניות הבראה במועצות דתיות"?

יובל צפריר: זה התוכנית עצמה.

יובל צפריר: העודפים עצמם נוצרו בגין הפרויקט עצמו.

אופיר כץ: אוקיי, אז הנה יש לנו פתרון לדיון שהיה לנו שבוע שעבר.

אלכס קושניר: על מה?

אופיר כץ: שיעבירו את הכסף - - -

אלכס קושניר: אופיר, אני מסביר שוב.

אלכס קושניר: עודף זה לא יתרת כסף.

אלכס קושניר: עודף זה עודף מחויב שיש בגינו התחייבות שלא סיימו לשלם אותה השנה וצריך לשלם אותה בשנה הבאה.

אלכס קושניר: למשל, כשאתה כמשרד ממשלתי חותם על חוזה בנובמבר לשנה שלמה עם הספק, אז חלק מהכסף עובר כעודף מחויב בשנה הבאה לצורך תשלום לספק, זאת אומרת קיימת התחייבות של המשרד על הכסף הזה קדימה.

אלכס קושניר: זה לא יתרה, זה עודף מחויב.

אופיר כץ: אז מה זה אומר, שהסכום הזה ישולם?

אלכס קושניר: הסכום הזה ישולם קדימה לאותו ספק שהכסף מיועד אליו.

אופיר כץ: במקום בשנה, בשנתיים הוא ישולם לו?

אלכס קושניר: לא.

אלכס קושניר: נגיד אתה כמשרד קנית שירותים מסוימים מספק חיצוני ויש לך חוזה איתו, שזה יכול להיות או לפי חודשים או לפי ביצוע שירות, אז אם נגיד אתה חתמת על חוזה בנובמבר ופריסת התשלומים שלך היא דצמבר, מרץ, אפריל וכהנה בשנה הבאה, אז הכסף נקרא עודף מחויב ואתה פשוט מעביר אותו בשנה הבאה פה בפעולה טכנית שאנחנו עושים.

אופיר כץ: ומה שדיברנו אז על הבריאות?

אלכס קושניר: זה אותו דבר, כן.

אופיר כץ: מתי נעשה את זה?

אלכס קושניר: ברגע שיגיעו העברות תקציביות.

אלכס קושניר: כרגע אנחנו בעודפים.

אלכס קושניר: זה סיפור אחר.

אופיר כץ: טוב.

ינון אזולאי: כשיגיעו העברות תקציביות כולנו נרגיש את זה שזה העברה ולא עודפים.

אלכס קושניר: כן, כן, כולנו נרגיש, אין ספק.

ג'ידא רינאוי-זועבי: זה לא כסף שאפשר להעביר לסעיף אחר.

ג'ידא רינאוי-זועבי: זה כסף שהוא כבר אמור להיות משומש, שבפריסה שלו עוד לא הגיע הזמן לממש אותו.

ג'ידא רינאוי-זועבי: זה כל הסיפור.

אלכס קושניר: טוב.

אלכס קושניר: העברה 13/001, מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר ההעברה אושרה.

אלכס קושניר: 14/001, בחירות ומימון מפלגות.

ידידיה גרינוולד: אני מאגף תקציבים, משרד האוצר.

ידידיה גרינוולד: בקשה מספר 14/001, בקשה להעברת עודפים בסך של 22,930 שקלים לפי הפירוט הבא: תוכנית 14/20/01, הוצאות כלליות לבחירות, שבה אנחנו מבקשים להעביר עודפים של 2.7 מיליון שקלים בגלל התחייבויות חוצות שנה של תחזוקת מערכות והתקשרויות חוצות שנה לטיפול מערכות.

ידידיה גרינוולד: תוכנית 14/20/02 זה הוצאות לבחירות לכנסת ה-22.

ידידיה גרינוולד: היו שתי מערכות בחירות בשנת 2020, ששם יש תשלום לחברי ועדות קלפי.

ידידיה גרינוולד: עד סוף שנת 2020 חלק מהסיעות לא סיימו את ההתחשבנות שלהם מול ועדת הבחירות, ותוכנית 14/20/03 זה הוצאות הבחירות לכנסת ה-23 שבגינם יש עודפים של 15.9 מיליון שקלים, שגם שם חלק מהעודפים הם בגין התחשבנויות של הסיעות שעדיין לא הציגו את ההתחייבויות שלהם עד לסוף שנת 2020.

ינון אזולאי: שאלה.

ינון אזולאי: כשאתה מדבר איתי על תוכנית 14/20/03, יש שם לעובדי ועדת הבחירות.

ינון אזולאי: עובדי ועדת הבחירות, זה ועדת הבחירות אמורה לשלם להם, נכון?

ינון אזולאי: של הכנסת ה-23 עדיין לא שילמו את שכר של עובדי ועדת הבחירות?

יעל אליאב: זה לא שכר.

יעל אליאב: אני חשבת ועדת הבחירות.

ינון אזולאי: אני רק אגיד לך, זה בלי ניקוד אבל נראה לי שאני יודע.

ינון אזולאי: כתוב פה – בתוכנית הזו מתוקצבת - - - לכנסת ה-23, הכולל תשלום שכר לעובדי ועדת הבחירות ולעובדים ביום הבחירות.

ינון אזולאי: נראה לי שכתוב פה שכר.

ינון אזולאי: אולי אני לא קורא את זה נכון בגלל שזה בלי ניקוד, אבל ככה כתוב.

ינון אזולאי: אני שואל אותך על תוכנית 03 בסוף.

יעל אליאב: על עובדי יום הבחירות סיימנו לשלם.

ינון אזולאי: אז מה זה שכר לעובדי ועדת הבחירות?

ידידיה גרינוולד: זה התיאור של התוכנית.

ידידיה גרינוולד: זה לא הסיבה בגינה נוצרו העודפים.

ינון אזולאי: ובפנים נמצאים עובדי - - - ?

ידידיה גרינוולד: נמצאים, זאת אומרת שולמו להם התשלומים.

ינון אזולאי: כל עובדי ועדת הבחירות, שולם להם?

יעל אליאב: כן.

ינון אזולאי: כלומר הכסף הזה זה רק התחשבנות בעצם מול הסיעות שעדיין לא שילמו לכולם, או מה שנקרא, בעודף שלהם שהם עדיין לא איתרו את הבן אדם?

ינון אזולאי: כי יש כאלה שכבר, אני יודע, שבע ושמונה שנים, כמה מערכות בחירות אחורה, שלא איתרו את האדם שצריך לשלם לו.

ינון אזולאי: העודף הזה תמיד ימשיך להיות.

יעל אליאב: אנחנו משלמים לסיעות והסיעות משלמות לנציגים שלהם בקלפיות.

יעל אליאב: הם צריכים לדווח לנו שמית, כל עובד.

ינון אזולאי: אבל כבר עבר המועד שלהם של הדיווח, לא?

יעל אליאב: תראה, הרוב שולם.

יעל אליאב: זה רק היתרות שעוד יש ערעורים על כמה קלפיות של כמה סיעות.

ינון אזולאי: בסדר גמור, תודה.

אלכס קושניר: טוב.

אלכס קושניר: 14/001, מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר הבקשה אושרה.

אלכס קושניר: 15/001, משרד הביטחון.

נטע בר זיו: אני מאגף תקציבים, משרד האוצר.

נטע בר זיו: אנחנו דנים בסעיף משרד הביטחון.

נטע בר זיו: הפנייה נועדה להעברת עודפים מ-2020 לשנת 2021 בסך של 1,192,251,000 שקלים במזומן לתוכנית 15/11/01, הוצאות ביטחונית.

נטע בר זיו: מטעמי סיווג, הסברים יינתנו בוועדה המשותפת של תקציב הביטחון.

אלכס קושניר: אוקיי.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר ההעברה אושרה.

אלכס קושניר: 16/001.

דן נימני: בוקר טוב, אני מאגף תקציבים.

דן נימני: הפנייה התקציבית נועדה להעברת עודפים משנת התקציב 2020 לשימוש בשנת התקציב 2021 בסך של 273,039 שקלים במזומן.

דן נימני: אני אפרט עכשיו את תוכניות התקציב העיקריות.

דן נימני: תוכנית 161/3/03, מענה לאיום בלתי קונבציונלי, גילוי וזיהוי, 27,007 שקלים.

דן נימני: בתוכנית מתוקצב רכש ערכות מגן ותרופות שייסעו בעת מתקפה בלתי קונבנציונאלית.

דן נימני: תוכנית 161/6/02, הקמה ואחזקת מרכיבי ביטחון והתגוננות אזרחית, 145,166 שקלים.

דן נימני: בתוכנית מתוקצב רכש מרכיבי ביטחון ליישובים, גדרות, סלילת שבילי עפר למילוט, אחזקה ושיקום של אמצעי מילוט ומערכות להתגוננות אזרחית, שזה התראה וצפירה ושיקום ושיפוץ מקלטים.

דן נימני: תוכנית 161/6/03, מיגון, 19,177 שקלים.

דן נימני: בתוכנית מתוקצב רכש למיגון תחבורה ציבורית ביהודה ושומרון והסעות תלמידי בית ספר.

דן נימני: מדובר בהתקשרויות עם מוסכים.

דן נימני: תוכנית 161/6/05, מיגון לצפון, 34,438 שקלים.

דן נימני: התוכנית נועדה למימוש החלטת ב/302 משנת 2018 למיגון פרטי ומוסדות ציבור בצפון, ותוכנית 161/7/03, פרויקטי רשות חירום לאומית, 37,252 שקלים.

דן נימני: התוכנית מתקצבת את פרויקטי רשות חירום לאומית, רח"ל.

דן נימני: העודפים נוצרו עקב מימון התקשרויות שיצאו בסוף שנה למערכת השו"ב, זה שליטה ובקרה, מערך הסלולר והמערכות לרעידות אדמה.

ינון אזולאי: אני רוצה רגע לשאול פה.

אלכס קושניר: בקשה.

ינון אזולאי: אני הייתי מבקש לדעת בתוכניות, כמה - - - ואם יש יעדים של הסיום של התוכנית, כי אתה מעביר את העודפים.

ינון אזולאי: בעצם אנחנו רוצים לדעת גם מה היעד של סיום התוכנית.

ינון אזולאי: אני מאמין ששנה הבאה זה גם מתוקצב, אבל סתם בשביל לדעת על התוכניות האלה, תוכניות של מיגון שדרות או דרום, מיגון הצפון.

הדס יואל: הממ"ד הראשון כבר הוקם בעצם בצפון, והממ"דים הבאים אמורים להיות בשנה-שנתיים הקרובות, לפי התקציב הקיים.

ינון אזולאי: מה זה הממ"ד הראשון?

ינון אזולאי: על כמה מדובר?

הדס יואל: בתשעה יישובים בצפון מהתקציב הזה.

ינון אזולאי: כמה סך הכול התקציב היה?

הדס יואל: לטובת הממ"דים, 103.

ינון אזולאי: 103 מיליון?

דן נימני: בדרום ה-7 קילומטר הכול ממוגן, כבר סיימו עם זה.

דן נימני: כל היישובים עד 7 קילומטר - - -

ינון אזולאי: הכול ממוגן, גם שדרות, כל העוטף?

דן נימני: עד 7 קילומטר, כן.

ינון אזולאי: וכמה היה בסך הכול - - - ?

דן נימני: כמה יחידות דיור זה היה?

ינון אזולאי: קודם כל כמה התקציב וכמה יחידות?

דן נימני: יחידות דיור, באזור ה-10,000.

דן נימני: תקציב, אני לא רוצה להגיד לך עכשיו פה, אבל אני יכול - - -

ינון אזולאי: היום בכל הדרום, יחידות דיור, הכול מוגן?

דן נימני: עד 7 קילומטר, כן, מיגון פרטי.

ינון אזולאי: זה מיגונית אחת למטה.

דן נימני: לא, מיגון פרטי לכל יחידת דיור - - -

ינון אזולאי: בניין של "רכבות" לצורך העניין, זה לא?

דן נימני: זה בעיקר בשדרות - - -

ינון אזולאי: נתיבות?

דן נימני: לא.

דן נימני: שדרות זה העיר היחידה שעד 7 קילומטר ושם יש מיגון פרטי לכולם, גם ל"רכבות".

ינון אזולאי: אוקיי.

ינון אזולאי: בצפון את אומרת שיש תשעה יישובים - - -

הדס יואל: נכון, שנמצאים כבר - - -

ינון אזולאי: כמה סך הכול כל המיגון שם צריך להיות?

הדס יואל: בתקציב הזה 103 מיליון, מתוכו ממ"ד ראשון כבר - - -

ינון אזולאי: לא, כמה ממ"דים בסך הכול?

ינון אזולאי: הוא למשל אמר לי, כ-10,000.

הדס יואל: יש תוכנית רב-שנתית, 21 יישובים.

הדס יואל: בתי אב זכאים, 1,113.

ינון אזולאי: מי כן זכאי?

הדס יואל: זה תלוי בקריטריונים - - -

ינון אזולאי: אין השתתפות לדייר?

הדס יואל: בפרויקט הזה לא.

ינון אזולאי: יש לנו גם תוכנית שעכשיו עברה, של מיגון הצפון, עוד כסף?

אלכס קושניר: זאת התוכנית.

ינון אזולאי: לא, בתקציב היה גם.

אלכס קושניר: יש תוכנית שליברמן יזם כשהיה שר ביטחון.

אלכס קושניר: העבירו אותה בקבינט, נקראת תוכנית מיגון הצפון.

ינון אזולאי: שזה בממשלת נתניהו היה גם, שליברמן היה שר ביטחון בממשלת נתניהו.

אלכס קושניר: טוב שהדגשת כי יש המשך סיפור.

אלכס קושניר: אז הוא אישר את זה בקבינט ואז התפטר מהממשלה בגלל שירו על הדרום, ואז מה קרה?

אלכס קושניר: נתניהו קבר את התוכנית.

אלכס קושניר: רצה לנקום בליברמן, נקם בתושבי הצפון.

אלכס קושניר: עכשיו כשחזרנו לממשלה, בתקציב הזה אושר ב-5 מיליון שקלים.

ינון אזולאי: תוכנית הצפון רחבה יותר מאשר מיגון הצפון.

ינון אזולאי: יש תוכנית צפון שלמה שאריה דרעי כשהיה שר הפנים והנגב והגליל, התחיל אותה.

ינון אזולאי: אני מקווה שעכשיו הממשלה הנוכחית תמשיך.

אלכס קושניר: כל הדברים המועטים הטובים שעשיתם, אנחנו לא נעצור.

ינון אזולאי: לפחות את המועטים אל תעצרו, לפי דבריכם.

אלכס קושניר: לא נעצור.

נעמה לזימי: היו מועטים.

נעמה לזימי: בכל מקרה, אפשר לשאול על מיגון תחבורה ציבורית ואוטובוסים ביהודה ושומרון?

ינון אזולאי: ביהודה ושומרון?

ינון אזולאי: הם כתבו פה.

נעמה לזימי: אחת התופעות הקשות היא באמת התקפת נהגים, לא רק הסעות תלמידים.

נעמה לזימי: אם אפשר לשאול על זה?

ינון אזולאי: זה על המיגון של האוטובוסים, לא פיזית על הנהג.

נעמה לזימי: אבל כשאתה ממגן את האוטובוס, זורקים עליו אבן והוא לא חודר לך לראש של הנהג, אז זה טוב.

נעמה לזימי: מיגון האוטובוס הוא חלק מביטחון הנהגים.

נעמה לזימי: אני טועה, ינון?

ינון אזולאי: לא, אני שואל, כמו שראינו למשל שלפעמים עולים לנהג ומכים אותו.

ינון אזולאי: לא על זה את מדברת.

ינון אזולאי: את מדברת נטו על המיגון של האוטובוסים.

נעמה לזימי: זה חלק מתוך הרצף ששומר על ביטחונם של נהגי האוטובוסים בשטחים.

הדס יואל: אז מה השאלה בדיוק?

נעמה לזימי: מה בדיוק כמות המיגון שהולכת להיות לאוטובוסים, תחבורה ציבורית בתוך הסעיף הזה?

הדס יואל: ספציפית, פה יש חליפות מתוכננות ורנפלטים מול ספקים, מיגון מערכות פלדה.

הדס יואל: בסופו של דבר יש 254 אוטובוסים ו-1,281 רכבי הסעות לתלמידים, כאשר מחליפים את זה לפי תקן כל שש שנים לרכב מסוים או תקן לאוטובוס כל 15 שנה בהתאם להתיישבות של המיגון, בהתאם לווקטור תקציבי שמתקבל בעצם באופן ייעודי לטובת הנושא הזה.

נעמה לזימי: 200 ומשהו אוטובוסים לעומת 1,000 ומשהו אוטובוסים להסעות.

נעמה לזימי: זה יחסית כרבע מהתחבורה הציבורית.

נעמה לזימי: זה לא הרבה.

הדס יואל: זה רק מאיו"ש.

אלכס קושניר: פה זה רק עודף תקציבי, זה לא כל התוכנית.

נעמה לזימי: אוקיי, זה רק מתוך העודף התקציבי.

אלכס קושניר: טוב.

אלכס קושניר: 16/001, מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר אני מטיל רוויזיה על הסעיף הזה.

אלכס קושניר: 17/001, תאום פעולות בשטחים.

אלכס קושניר: בקשה.

גל אסף: אני מאגף תקציבים באוצר.

גל אסף: הפנייה נועדה להעביר עודפים משנת 2020 לשנת 2021 בסך של 57,140,000 שקלים לסעיף 17, מתאם פעולות הממשלה בשטחים.

גל אסף: העודף נוצר בגין התקשרויות חוצות שנה, פרויקטים רב-שנתיים כמו אחזקת מתקני קהל, ניקיון, שמירה, פרויקטים כמו שימור שמורות טבע, מתקני ביוב שפכים.

גל אסף: אני אתאר בקצרה את מה נמצא בסעיף.

גל אסף: בסעיף נמצאים שלוש הגופים המרכזיים בסעיף מתאם פעולות הממשלה בשטחים: המינהל האזרחי, מפקדת תיאום פעולות הממשלה בשטחים ומת"ק עזה.

גל אסף: התוכניות המרכזיות בגינם נוצרו עודפים היא תוכנית 17/31/03, תוכנית המטה האזרחי שבגינה ניתנים כל השירותים של המינהל האזרחי, השירותים האזרחיים.

גל אסף: נוצרו שם התקשרויות חוצות שנים כמו ליווי במכרזים, שירותי ניקיון, שמירה וכדומה.

גל אסף: התוכנית השנייה המרכזית שבה נוצרו העודפים היא תוכנית 17/31/01 ששם נוצרו עודפים בגלל התקשרויות רב-שנתיות לאחזקה של מתקני קבלת קהל.

גל אסף: התוכנית הנוספת היא תוכנית 17/31/09, שם נוצרו התקשרויות עבור פרויקטים רב-שנתיים בתחום הכבישים, תשתיות, ביוב, איכות סביבה, שמורות טבע וכדומה.

ינון אזולאי: בתוכנית 18/11/02, איזה רשויות נמצאות?

ינון אזולאי: חוץ מרשויות בעוטף עזה ורשויות ביהודה ושומרון - - -

אלכס קושניר: איזה תוכנית, ינון?

ינון אזולאי: 18/11/02.

אלכס קושניר: זה לא הסעיף הזה.

אלכס קושניר: אנחנו ב-17.

אלכס קושניר: מי בעד 17/001?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר ההעברה אושרה.

אלכס קושניר: 18/001.

ידידיה גרינוולד: אני רפרנט באגף תקציבים.

ידידיה גרינוולד: בקשה מספר 18/001, הפנייה דנה בסעיף 18, רשויות מקומיות, בקשה להעברת עודפים על סך של 422 מיליון שקלים.

ידידיה גרינוולד: עיקר העודפים נוצרו בגין תוכנית 18/11/02 שזה מענקים אזוריים בגובה 16.9 מיליון שקלים.

ידידיה גרינוולד: בתוכנית הזאת מתוקצבים מענקים לרשויות מקומיות שמוקצים לפי חלוקה אזורית בהתאם להחלטות ממשלה.

ידידיה גרינוולד: זה בעיקר רשויות מקומיות בעוטף עזה, יהודה ושומרון ובמחוז צפון.

ידידיה גרינוולד: הסיבות בגינן נוצרו העודפים זה בעקבות פרויקטי פיתוח שהם פרויקטים חוצי שנה, תוכנית 18/11/03, מענקים שוטפים לרשויות מקומיות, עודפים על סך של 338 מיליון שקלים.

ידידיה גרינוולד: במסגרת התוכנית הזאת המענק העיקרי שהרשויות מקבלות זה מענק האיזון.

ידידיה גרינוולד: הסיבה העיקרית לעודפים זה כי חלק ממענק האיזון מותנה בעמידה ביעד גביית ארנונה בשיעור מסוים, ואת זה אפשר למדוד רק בסוף שנה.

ידידיה גרינוולד: תוכנית 18/11/04, מענקי פיתוח, עודפים על סך של 61.9 מיליון שקלים.

ידידיה גרינוולד: בתוכנית הזאת מתוקצבים לרשויות המקומיות בגין תוכניות פיתוח פרויקטים של פיתוח.

ידידיה גרינוולד: הם בדרך כלל פרויקטים חוצי שנה ולכן נוצרו עודפים, ותוכנית 18/11/05, איגוד ערים כנרת ששם יש לנו עודפים על סך של 4.6 מיליון שקלים, שגם כן זה פרויקטים של פיתוח שהם פרויקטים חוצי שנה שנפרסים על פני כמה שנים.

ינון אזולאי: אני רוצה לשאול קודם כל על תוכנית 18/11/05, איגוד ערים כנרת.

ינון אזולאי: יש לך פה עודפים של 4.683 מיליון.

ינון אזולאי: רק בסוף שנה שעברה או תחילת השנה של 2021, אותו סכום, היה ויכוח במשרד.

ינון אזולאי: במקרה אני גם ביקשתי וביקשו ממני גם פה בוועדה כשהייתי בוועדת כספים, על אותו סכום לשלם להם.

ינון אזולאי: זה הסכום שהיה מגיע להם ממשרד הפנים והועבר להם.

ינון אזולאי: פתאום אני רואה פה את העודף הזה.

ינון אזולאי: ממה זה נובע?

ינון אזולאי: שמשחקים איתם ולא מעבירים להם את הכסף?

אלכס קושניר: איזה סעיף, ינון?

ינון אזולאי: סעיף 4.

ינון אזולאי: זה בתוכנית 18/11/05, תוכנית איגוד ערים כנרת.

קריאה: נשמח לאפשר לתקציבן של המשרד לענות על זה, כי הוא בעצם יותר בקיא - - -

אלכס קושניר: איפה הוא?

קריאה: הוא בזום.

אלכס קושניר: קודם כל, למה לא הגעת?

אלכס קושניר: בוקר טוב.

איתן כהן: בוקר טוב, טוב לראות אתכם.

איתן כהן: אני קודם כל מתנצל שאני לא שם.

איתן כהן: המנהל שלי הקפיץ אותי למשהו אישי.

איתן כהן: בדיוק באתי לצאת ואתם רצים באופן מבורך, אז אמרתי, אם אני אצא, אני מעדיף לא לדבר בפלאפון מהדרך, אז באמת שאני מתנצל.

אלכס קושניר: רק הערה להבא.

אלכס קושניר: לא יאושר פה שום עודף תקציבי ושום העברה תקציבית בלי שהתקציבן של המשרד נמצא כאן פיזית.

איתן כהן: אני מקבל ואני כמובן מתנצל שוב.

איתן כהן: אני אשמח לענות לינון כי המספרים באמת הם מבלבלים, בוא נגיד ככה.

איתן כהן: התוכנית של איגוד ערים כנרת מחולקת לשלוש תקנות.

איתן כהן: תקנה אחת היא התקנה השוטפת, תקנה שנייה היא תקנה שנועדה לציוד הצלה ובטיחות בחופי האיגוד, ותקנה שלישית נועדה לפרויקטים גדולים רב-שנתיים לשיקום ופיתוח חופים חדשים.

איתן כהן: העודף המחויב כאן הוא כנגד הפרויקטים הרב-שנתיים: פיתוח של חופים חדשים ושיקום חופים קיימים בדברים שהם חוצי שנה.

איתן כהן: הסוגיה עליה אתה מדבר, להבנתי, נוגעת לתקציב השוטף.

איתן כהן: בסיכום התקציבי האחרון גם פתרנו את זה.

איתן כהן: אכן הסכומים הם בערך אותו הסכום, כ-4.5 מיליון שקלים, אבל זה לא נוגע לאותו נושא.

איתן כהן: כאן מדובר על הפרויקטים הרב-שנתיים.

איתן כהן: התקציבים השוטפים יטופלו בצורה נפרדת.

ינון אזולאי: לגבי איגוד ערים כנרת, כשאתה מדבר איתי על הפיתוח בחופים חדשים, אתה מדבר שם על חוף דוגית החדש שפיתחו אותו והיה תקציב של כמה מיליונים טובים?

איתן כהן: כן, וכמובן ההיכרות שלך זה כי זה נעשה בתקופת השר דרעי.

איתן כהן: מדובר בחופים ברניקי, שקמים, דוגית, צמח שעבר בשנה שעברה.

איתן כהן: העודף המדובר הוא כמובן לכמה פרויקטים, אבל התשובה היא כן.

ינון אזולאי: חוף כינר הוא לא נמצא בתוך זה?

ינון אזולאי: יש שם סיפור בחוף כינר שרצו גם לפתח אותו ולעשות שם אפשרות לקמפינג.

ינון אזולאי: הבנתי שגם שם יש איזושהי תוכנית.

ינון אזולאי: האם יש תוכנית לשנה הבאה איך לשפר ולייעל את חוף כינר שהוא החוף, נראה לי היחידי שהוא חוף נפרד, שנותן מענה, מלבד מה שיש בטבריה שהוא חוף קטן מאוד, אבל באזור ההוא זה החוף היחידי, ואנחנו יודעים שיש שם אלפים שמגיעים ועשרות אלפים שמגיעים במשך השנה.

איתן כהן: ברשותך, שלוש נקודות.

איתן כהן: נקודה ראשונה זה שהעודף המחויב המדובר הוא לא בגין חוף כינר.

איתן כהן: נקודה שנייה, לגבי החוף של טבריה, יש דיונים והייתה החלטת מועצה בטבריה והחלטת מועצה של האיגוד להעביר את החופים לאיגוד ערים כינרת, כמובן בכפוף ללשכות המשפטיות והשרים, ואני צופה שזה יקרה בשנת 2022.

איתן כהן: הנקודה השלישית היא בשבועות הקרובים אמורה להתקיים ישיבה יחד עם אגף תקציבים ואיתן גרינבאום שהוא יו"ר האיגוד, בנושא של החופים והתוכנית ל-2022.

איתן כהן: אני רק אגיד שהשנה כן תקצבנו בכמה מאות אלפי שקלים את החוף הנפרד של האיגוד, בהוראת השר הקודם.

ינון אזולאי: לגבי כינר, בעצם 2022 בחודשי הקיץ אנחנו נראה כבר שיפור שם?

ינון אזולאי: אני לא יודע מתי אתם הייתם, אבל אני הייתי לאחרונה ופשוט לא נעים להיות שם.

ינון אזולאי: נראה שם שיפוץ מאסיבי?

איתן כהן: אני איש הכסף - - -

ינון אזולאי: אין בעיה, אני שואל אם יש לך תוכנית.

ינון אזולאי: אם לא, אנחנו אולי נבקש מהשרה באחת ההעברות, שאולי שתקצה גם לזה.

איתן כהן: אני חושב שזה דבר מבורך לבקש ואני מאמין שזה יעלה יחד עם יו"ר האיגוד בישיבה הקרובה שתתקיים.

ינון אזולאי: אבל כרגע אין איזה תוכנית מיוחדת לעניין.

איתן כהן: טרם הוגשה אליי תוכנית ל-2022 ולכן מורכב לי לענות על השאלה.

ינון אזולאי: אוקיי.

ינון אזולאי: לגבי סעיף 3, זה תוכנית 18/11/04, סתם בגדול, איזה פרויקטים אנחנו מדברים?

איתן כהן: תוכנית 18/11/04 שזה כל פרויקטי הפיתוח הלא אזוריים, שזה 18/11/02, נגיע לזה אני מאמין בהמשך, אבל כל תקציבי הפיתוח של משרד הפנים.

איתן כהן: תקציבי הפיתוח כוללים פרויקטים של התייעלות אנרגטית והנגשה ושיפוצים וריבודי כבישים.

איתן כהן: כל דרישה של הרשות המקומית, כ-200 מתוך 257 רשויות מקומיות זכאיות למענק המדובר וזה משמש אותן לכל דבר שהוא פיתוח שוטף ברשות המקומית.

ינון אזולאי: אתה אומר שלא כולן.

ינון אזולאי: אלה שלא זכאיות, מאיזה בחינה לא זכאיות?

ינון אזולאי: דוגמה של אחת בשביל להבין.

איתן כהן: תל אביב, ראשון לציון.

איתן כהן: בעיקרון אנחנו מתקצבים במענקי הפיתוח רק רשויות שזכאיות למענק איזון.

ינון אזולאי: הבנתי, תודה רבה.

אלכס קושניר: 18/001, מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר ההעברה אושרה.

ינון אזולאי: אני גם הייתי בעד, רק שתדעו, בסדר?

אלכס קושניר: כן.

אלכס קושניר: נירה, בבקשה.

נירה שפק: אני רוצה לשאול שאלה על הנושא של התקציבים של מרכיבי ביטחון, שלושת הסעיפים של עוטף עזה, מרכיבי ביטחון ותקציב רח"ל.

נירה שפק: לא ברור לי איך יש שם יתרות.

נירה שפק: יש לנו מועצה אזורית שלמה ב-0 עד 7, מועצה אזורית שדות נגב שאין בה מרכז הפעלה ממוגן.

נירה שפק: אני מטפלת בזה כבר חודשיים, לנסות להשיג להם תקציב, ומה הופתעתי כשקיבלתי את המסמך הזה.

נירה שפק: יש לנו מרכזי חוסן כולל בעיר אשקלון, שהם לא ממוגנים.

נירה שפק: אני מבולבלת.

ינון אזולאי: היא מדברת על הסעיף שמקודם דיברנו עליו, על הסעיף של המיגון.

ינון אזולאי: נירה, זה עודפים שבעצם גם הסבירו את זה פה.

ינון אזולאי: אם אני טועה, אולי יתקנו אותי.

ינון אזולאי: למשל ב-0-7 זה כבר בוצע.

ינון אזולאי: בצפון עדיין לא בוצע הכול.

ינון אזולאי: שם ב-0-7 בוצע ורק צריך להעביר להם את התשלום למה שלא בוצע.

ינון אזולאי: זה לא קשור למרכזי חוסן, זה קשור למיגון של 10,000 יחידות לצורך העניין בשדרות - - -

נירה שפק: ינון, שמעתי את השאלה שלך וגם את התשובה שקיבלת.

נירה שפק: 0 עד 7 כתפיסה, כל 0 עד 7 ממוגן כבר המון שנים.

נירה שפק: עדיין מדובר על מרכיבים שקיימים.

נירה שפק: מרכז הפעלה של מועצה אזורית שדות נגב שהיא ב-0 עד 7, לא ממוגן.

נירה שפק: התקציב חסר.

נירה שפק: ראש המועצה כל יום שני, תמיר עידן מגיע לכנסת בלחץ, למגן אותו ולאפשר לו לקבל את כל המרכיבים של מרכזי הפעלה, כי מחר בבוקר יכול להיות לו אירוע והוא צריך להיות מוכן, אז אני רוצה להבין ספציפית על הדבר הזה.

ינון אזולאי: רק להדגיש שאמרתם שהכול ממוגן.

ינון אזולאי: עכשיו אני שומע מנירה שלא בדיוק.

דן נימני: רק אני אענה על השאלה.

דן נימני: מה שאנחנו עושים עכשיו זה העברת עודפים.

דן נימני: זה לא יתרות של כסף שקיים ונותר, אלא זה כסף שאמור לצאת בשנה הבאה.

דן נימני: זה עודפים מחויבים.

דן נימני: לגבי השאלה, המיגון של 0 עד 7 של יחידות פרטיות, זה כן ממוגן.

נירה שפק: אל תענה לי על שאלה שלא שאלתי.

נירה שפק: 0 עד 7, אני יודעת שזה ממוגן.

נירה שפק: 0 עד 7 בבתים פרטיים, אני יודעת שממוגן.

נירה שפק: אני שאלתי שאלה X, אתה עונה לי על Y. האם אתה יודע להגיד לי שכל מרכזי ההפעלה של עוטף עזה, 0 עד 7, יש להם את כל מרכיבי הביטחון והמיגון שנדרשים?

נירה שפק: זאת השאלה שלי והיא מאוד ברורה.

הדס יואל: באופן כללי התקציב הזה בעודפים הוא בעצם בשביל לממן את ההתחייבויות שיצאו גם למרכיבי ביטחון וגם למיגון ודברים שכבר אנחנו לצורך העניין שמנו עליהם את התקציב ויצאנו להתחייבויות.

הדס יואל: ככל שלא נעביר את העודפים האלה, גם הדברים האלה בעצם - - -

נירה שפק: סליחה שאני עוצרת אותך, את שוב פעם לא עונה לי לעניין.

נירה שפק: לא ביקשתי לדעת מה התהליך.

נירה שפק: אני מכירה את התהליך.

נירה שפק: כמו שאת בוודאי יודעת, עסקתי בזה כעוזרת שר.

נירה שפק: אני שאלתי שאלה ספציפית ואני רוצה תשובה ספציפית.

נירה שפק: האם כל מרכיבי הביטחון ב-0 עד 7, ולדוגמה ספציפית מרכז ההפעלה של מועצה אזורית שדות נגב, עומדים בכל הדרישות, בכל מרכיבי הביטחון.

נירה שפק: שאלה נורא ברורה.

הדס יואל: אני יכולה לבדוק ספציפית את מרכז ההפעלה הזה, אבל באופן כללי אני יכולה להגיד לך שבהתחייבויות הקיימות היום יש הרבה מרכיבי ביטחון גם באזור עוטף עזה.

הדס יואל: ביישובים שסמוכי גדר, מרכיבי הביטחון, גדרות, דברים כאלה שגם נמצאים פה בעצם בתקציב עודפים, שצריכים להתממש ולממן אותם.

הדס יואל: זה גם חשוב מאוד שנעשה.

נירה שפק: אני אשמח, כבוד היושב-ראש, אם אפשר להרחיג את הסעיף הזה של מרכיבי ביטחון בעוטף, מכיוון שכל יום יכול להיות כאן בעיה, או שיחזרו אלינו עם תשובות, אני אשמח מאוד.

נירה שפק: אני זמינה.

נירה שפק: אני אעבור על הסעיפים.

ינון אזולאי: נירה, כבר הצביעו על זה.

ינון אזולאי: אני מפרגן לך עם רוויזיה.

אלכס קושניר: נירה, אנחנו כבר הצבענו על זה אבל בכל זאת יש רוויזיה שלי על כל הסעיף, אז זה בסדר.

נירה שפק: אז אני אשמח שאנחנו נעשה סדר בעניין הזה כי זה חיים ומוות.

אלכס קושניר: בסדר.

נירה שפק: תודה רבה.

נירה שפק: אני אתכם.

אלכס קושניר: סעיף 19/001, מדע, תרבות וספורט.

אלכס קושניר: בקשה.

יואב הכט: אני מאגף התקציבים, משרד האוצר.

יואב הכט: פנייה מספר 19/001 למשרד התרבות והספורט ולמשרד המדע, נועדה להעברת עודפי תקציב משנת 2020 לשנת התקציב 2021 בסך כל כ-380 מיליון שקלים, מהם 51% למינהל תרבות, 23% למינהל הספורט, 18% למשרד המדע, 6% לתפעול ו-1% למרכז ההסברה.

יואב הכט: הסיבות העיקריות ליצירת העודפים הן מבחני תמיכה שלא שולמו במלואם, והתקשרויות שגרתיות חוצות שנה.

יואב הכט: יש גם כמה אירועים יחסית חריגים כמו דחיית אולימפיאדת טוקיו 2020 לשנת 2021, שגם מהווים סיבה ליצירת עודפים.

ינון אזולאי: אני רוצה לדעת, קח את 19/4/001.

ינון אזולאי: בבתי ספר החרדיים יש לכם איזשהו גישה?

ינון אזולאי: יש שם תקציבים שאתם נותנים דרך הרשתות לגבי התרבות, אם זה במגרשים, באירועי תרבות.

ינון אזולאי: אנחנו רואים את זה?

ינון אזולאי: זה שאלה לא אליך, בעצם לתקציבן של המשרד עצמו, של משרד התרבות.

יואב הכט: צריך בהקשר הזה להבחין בין משרד המדע למשרד התרבות וספורט.

יואב הכט: אתה התייחסת ל-19/4/001.

יואב הכט: זה לא תרבות אבל נציגת משרד התרבות בטח תוכל לענות.

עפרי לוין: אני נציגת משרד התרבות והספורט.

אלכס קושניר: מה זה נציגה?

אלכס קושניר: מה התפקיד שלך?

עפרי לוין: תקציבנית.

עפרי לוין: במענה לשאלתך, יש כמה מרכיבים שרשויות מקומיות מקבלות תקציבים, הן במינהל התרבות והן במינהל הספורט.

עפרי לוין: במינהל התרבות יש את תקנת סל"ע, סל תרבות עירוני, שרשויות מקומיות, בין היתר גם רשויות שיש בהן ריכוז אוכלוסייה חרדית, מגישות ומקבלות בהתאם לקריטריונים.

עפרי לוין: מעבר לכך יש תקנה במינהל תרבות שהיא ייעודית לתרבות החרדית.

עפרי לוין: אני לא יודעת אם אתה מכיר אותה, אבל היא מיועדת לפתח את התרבות בחברה החרדית באופן פרטני.

ינון אזולאי: אני אשאל יותר ספציפית.

ינון אזולאי: רשויות חרדיות עצמן, אני מאמין שיש לכם שם, כי אי אפשר להפלות וכנראה שהם גם מקבלים.

עפרי לוין: גם בספורט וגם בתרבות.

ינון אזולאי: יש רשויות שיש בהן בתי ספר של המגזר החרדי, יכול להיות בית ספר אחד, יכול להיות שניים.

ינון אזולאי: יכול להיות גם עשרות.

ינון אזולאי: אני בא מאשדוד, לצורך העניין.

ינון אזולאי: יש שם עשרות בתי ספר של המגזר החרדי, בנים/בנות.

ינון אזולאי: יש לכם מעקב שבאמת העירייה נותנת גם לציבור החרדי על פי מה שבאוכלוסייה?

עפרי לוין: בנושא התרבות שניתן בבתי הספר, זה לא חונה אצלנו במשרד אלא במשרד החינוך.

עפרי לוין: יש שם אגף שאחראי על תרבות, וזה במשרד החינוך, לא אצלנו.

ינון אזולאי: ועל הספורט מי אחראי?

עפרי לוין: בחינוך זה משרד החינוך אחראי על הספורט.

עפרי לוין: אנחנו אחראים על האירועים שקורים בעצם ברשויות המקומיות, במעטפת ובמתקנים בעצם.

עפרי לוין: במימון המתקנים שהם ברשות המקומית ולא בבתי הספר.

ינון אזולאי: הרי משרד התרבות והספורט בונה גם מגרשים.

ינון אזולאי: בתוך מוסדות החינוך כשהוא בונה, זה דרך מוסדות החינוך.

עפרי לוין: זה דרך החינוך.

ינון אזולאי: אני גר ברובע חרדי.

ינון אזולאי: לעשות מגרש בשכונה שלי זה אתם?

עפרי לוין: כן.

עפרי לוין: יש לנו בעצם תוכנית מתקנים, תוכנית המתקנים הלאומית.

עפרי לוין: תוכנית המתקנים מממנת בהתאם לקריטריונים.

עפרי לוין: בכל שנה יוצאים מבחני תמיכה.

עפרי לוין: לדוגמה למה שאתה מתכוון, מגרשים קהילתיים, בהיקף משתנים על פי השנים.

עפרי לוין: הרשויות המקומיות בעצם מגישות בקשות בהתאם לעמידה בקריטריונים, ומקבלות זכאות.

ינון אזולאי: זה גם מתקני כושר או דברים כאלה, נכון?

עפרי לוין: נכון, קהילתיים.

ינון אזולאי: יכול להיות שהן מגישות בקשות על רובעים חרדיים וכשניבנה הרובע החרדי או שבסופו של דבר אנחנו יוצאים ואנחנו מחפשים את מתקן הכושר, אני יורד עם הילדים והכדור, פתאום אני לא מוצא את המגרש.

ינון אזולאי: יכול להיות שהמגרש פתאום נעלם באיזושהי דרך?

עפרי לוין: בעיקרון לא.

עפרי לוין: יש מנגנון מאוד ברור.

ינון אזולאי: אני אשמח לעשות איתך סיור בריכוזים החרדים ותראי שפתאום אין מגרש.

ינון אזולאי: היה מעניין לדעת אם אתם בודקים אחר כך באמת, את יודעת, ביקשו ולא עשו.

ינון אזולאי: פתאום אמר לך, אין צורך פה ועשינו הסבה לשם.

עפרי לוין: יש לנו מעקב ובקרה מלא על כל המימון של תוכנית המתקנים.

עפרי לוין: יש לנו חברת הנדסה שהולכת לשטח, רואה שהמתקן קם בהתאם לבקשה שהוגשה.

ינון אזולאי: אני לא מפקפק על הדברים שלך, אבל אני רק אומר לך דבר אחד, שאני מכיר רובעים שלמים שזה שכונות בעצם, שאין בהן לא מגרש אחד.

ינון אזולאי: בשכונה שאני נמצא בה, שבכל בניין יש סדר גודל, בלי עין הרע, של 100 ילדים בערך, את יורדת למגרש המגרשים שיש שם, אני לא מדבר איתך שאין מתקני כושר ושאין מגרשים.

ינון אזולאי: את רואה שאין מתקנים כמו שצריך.

ינון אזולאי: את צריכה לראות את הילדים רבים על איזה מתקן אחד.

ינון אזולאי: גם כשבונים את השכונות האלה, אני חושב שצריך להבין שכל מתקני השעשועים שאנחנו מתכוונים אליהם, צריך לוודא שבאמת הוא מתאים ושהעירייה כשמגישה, אז היא לא תיבנה בסופו של דבר איזה פיסת מתקן אחד או שניים, תשים שם ותגיד, עשיתי את זה.

ינון אזולאי: צריך לעשות מעקב.

ינון אזולאי: אם זה המעקב שלכם, אז סליחה שאני אומר, המעקב שלכם לקוי.

עפרי לוין: אני אחדד.

עפרי לוין: המעקב שלנו הוא על פי בקשת הרשות.

ינון אזולאי: אני שאלתי מראש אם אתם בודקים גם את הבקשה, שזה באמת מתאים.

ינון אזולאי: מקום שיש 10,000 ילדים ומקום שיש 100 ילדים, את מבינה שהמתקנים שהעירייה תבקש ב-10,000 ילדים צריך להיות מקום יותר גדול ויותר רחב מאשר של ה-100 ילדים, שצריך להגיד לה, למה עבור 100 ילדים ביקשתם מתחם של 600 מטר ועבור ה-10,000 ילדים ביקשתם מתחם של 100 מטר.

ינון אזולאי: זה הבקרה שאני דורש מכם שתעשו.

מאיר יצחק הלוי: בסוף זה החלטה רשותית.

ינון אזולאי: אני דורש מהם כשהוא בא ואומר, תן לי הסבר למה פה אתה רוצה באוכלוסייה שקיימת, יש 5,000 ילדים, 10,000 ילדים, שם אתה מבקש רק 100 מטר, וכשאתה מבקש ממני בשביל איזה רובע יוקרה של 100 ילדים, שם פארק של 1,000 מטר.

ינון אזולאי: זה לא פרופורציונאלי.

ינון אזולאי: לזה אני מתכוון.

מאיר יצחק הלוי: צריך תמיד לחשוב כמה מעורבות של השלטון המרכזי יש בתוך הנישה הזו, ואני חושב שזה מאוד מסוכן.

אלכס קושניר: אימאן, בבקשה.

אימאן ח'טיב יאסין: אני רוצה לשאול את נציגת התקציבים במשרד התרבות לגבי עמותות תרבות בחברה הערבית.

אימאן ח'טיב יאסין: אני קיבלתי מכתב שהיה קיצוץ מאוד חד בתקציב של העמותות בחברה הערבית, ואני שומעת פה שיש עודפים.

עפרי לוין: הדיון עכשיו הוא על עודפים מחויבים.

עפרי לוין: זה התחייבויות שבעצם נוצרו בשנת 2020 ולא שולמו במלואם בשנת 2021.

עפרי לוין: זה הדיון עכשיו, כרגע.

עפרי לוין: לגבי קיצוץ בחברה הערבית, לא חל קיצוץ בתקציב תקנת תרבות ערבית בשנת 2020.

אימאן ח'טיב יאסין: אני רוצה שיהיו דברים כתובים ואני אפנה משהו כתוב בעניין.

אימאן ח'טיב יאסין: אני באמת מופתעת ממה שאת אומרת.

אימאן ח'טיב יאסין: אני מציעה שנדחה את ההצבעה על התקציב הזה עד שנדע בוודאות מה קורה באמת.

ינון אזולאי: תבקשי את זה מהיושב-ראש.

עפרי לוין: אני אחדד רגע.

עפרי לוין: לא חל קיצוץ בתקציב, התקנה של תרבות ערבית.

אימאן ח'טיב יאסין: הנה, יש לי מכתב מהעמותות.

יואב הכט: חברת הכנסת ח'טיב, חשוב להבהיר שלא מדובר בעודפי תקציב שזמינים לשימוש חופשי, אלא בתקציבים שחויבו בשנת 2020 למעשה יוצא בגינם כסף במהלך שנת 2021.

עפרי לוין: לדוגמה, עמותות שאת מדברת עליהן, שנפתחו להן התחייבויות בשנת 2020 והן לא סיימו לממש, אז אנחנו צריכים לשלם להם את כל היתרה, וזה מה שהפנייה הזאת נועדה לעשות.

אימאן ח'טיב יאסין: זה היה ב-2020, אבל 2021 הם עבדו רגיל.

עפרי לוין: נכון.

עפרי לוין: לא חל קיצוץ.

אסף וקסלר: אני אשמח להוסיף.

אסף וקסלר: במהלך שנת 2020 ושנת 2021 התנהלנו בתקציב המשכי ולכן יתכן שפעילויות מסוימות נפגעו במהלך התקציב ההמשכי.

אסף וקסלר: משאושר התקציב לפני כחודש כאן בכנסת, הפעילות חוזרת לשגרה אפילו אף למעלה מכך, בין היתר בגין התוכנית הרב-שנתית שהתקבלה בממשלה, ולכן גם ב-2021 וגם ב-2022 הפעילויות לא נפגעות אלא אפילו ההיפך מכך.

אימאן ח'טיב יאסין: אני רוצה להביא מכתב מפורט לגבי אותן עמותות, גם על איזה שנה אנחנו מדברים, ועד אז אני מבקשת לא להצביע על הסעיף הזה.

אלכס קושניר: לא, אני אצביע על הסעיף.

אלכס קושניר: אני אטיל רוויזיה פשוט.

אימאן ח'טיב יאסין: אוקיי.

אלכס קושניר: תוך כמה זמן אתם יודעים לייצר מכתב כזה?

עפרי לוין: התקציב לא הופחת בתקנת תרבות ערבית, באופן חד משמעי.

אלכס קושניר: פספסתי משהו, אימאן.

אלכס קושניר: את רוצה, מה?

אימאן ח'טיב יאסין: פנו אליי מהעמותות של תרבות בחברה הערבית, והתלוננו על פגיעה מאוד קשה וירידה חדה בתמיכה שהם היו אמורים - - -

אלכס קושניר: כן, אבל זה לא קשור לזה.

אימאן ח'טיב יאסין: למה?

אלכס קושניר: כי זה תקציב עודף מחויב.

אלכס קושניר: זה להיפך.

אלכס קושניר: אם את תוקעת את זה עכשיו, הם לא יכולים להעביר את הכסף לעמותות.

עפרי לוין: נכון.

אימאן ח'טיב יאסין: את עושה פעולה הפוכה.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו נשב אחר כך עם משרד התרבות והספורט ונקבל מהם את כל התשובות.

אימאן ח'טיב יאסין: אני מבטיח לך שאנחנו נעשה פגישה עם חילי טרופר, בסדר?

אימאן ח'טיב יאסין: בסדר.

אלכס קושניר: העברה 19/001, מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר ההעברה אושרה.

ינון אזולאי: אני רק רוצה להגיד לגבי הרוויזיות שלי שבהתחלה היה 09 ו-10, נכון?

אלכס קושניר: לא, 08, 09.

ינון אזולאי: אני מסיר את הרוויזיות האלה, אפילו שזה של משרד המשפטים והיה מגיע שאנחנו לא נסיר אותן, אבל במחווה ליושב-ראש, אנחנו עובדים בשיתוף פעולה, אז אנחנו מסירים.

אלכס קושניר: תודה רבה, אז הרוויזיות על העברה 08 ו-09 הוסרו.

אלכס קושניר: אנחנו עוברים לסעיף הבא בסדר-היום.

אלכס קושניר: נתחיל אותו בשעה 10:10, בעוד שלוש דקות.

אלכס קושניר: הסעיף הוא דוח המבקר על מיצוי הטבות מס ברשות המיסים.