ועדת הכספים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 140, 2021-10-26 16:00

אלכס קושניר: אנחנו עוברים לסעיף השני בסדר היום, בעצם סעיף שני ושלישי ביחד, אחד אחרי השני, זה הצעת חוק התקציב לשנת הכספים 2021 וגם ל-2022.

אלכס קושניר: מבחינת סדר הדיון, מה שאנחנו נעשה כרגע.

אלכס קושניר: אנחנו קודם כל נסיים הקראה והסבר על החלק המילולי, לאחר מכן נעבור לתוספות, שזה החלק המספרי, שם יש לנו דפי החלפה.

אלכס קושניר: בדפי ההחלפה, משרד האוצר, אני מבקש להדגיש, בכל מקום שיש בו שינויים וממה הם נובעים, אם זה מהסכם קואליציוני או מכל דבר אחר, כמובן להסביר את זה.

אלכס קושניר: אנחנו נצביע על החלק המספרי ולאחר מכן אנחנו נצביע על החלק המילולי.

אלכס קושניר: משרד האוצר, בבקשה.

בצלאל סמוטריץ': מתי תיפתח המערכת שוב להסתייגויות?

אלכס קושניר: המערכת תיפתח בקרוב, יש כרגע איזה שהיא תקלה טכנית שמטפלים בה, בכל מקרה היא תיפתח ויהיה לכם מספיק זמן כדי להגיש הסתייגויות על דפי ההחלפה.

טמיר כהן: ברבע שעה הקרובה אנחנו נפתח אותה, תוכלו להסתייג עד מחר בעשר בבוקר.

אלכס קושניר: להסתייג ולהסתייג ולהסתייג.

טמיר כהן: רק על הסעיפים שחל בהם השינוי כמובן.

אופיר כץ: מה התכנון מבחינת הוועדה?

אלכס קושניר: מבחינת הוועדה אנחנו מתחילים לדון כרגע כל עוד לא התחיל הדיון על חוק משאבי הטבע, לאחר מכן אני אצטרך לגשת ליו"ר הכנסת כדי להבין איך אנחנו ממשיכים את הדיון.

אלכס קושניר: בכל מקרה לא תישלל מכם זכות לדבר במליאה וכמובן לא תישלל מכם הזכות להצביע פה או שם.

ינון אזולאי: אבל מה קורה בדיון על משאבי הטבע?

ינון אזולאי: בזמן הזה תהיה הפסקה פה?

אלכס קושניר: אני עוד לא יודע, אני אעדכן אתכם.

ינון אזולאי: למשל אני אמור לדבר שם משהו כמו רק ארבע שעות.

אלכס קושניר: לא, כל אחד מכם מדבר חמש דקות.

ינון אזולאי: לא, זה חמש דקות ואחר כך הולך וחוזר, כלומר אנחנו לא יכולים ברצף.

ינון אזולאי: מה שסוכם, מה שמיקי לוי לא היה מוכן, שאנחנו צריכים לשבת שם על כל ההסתייגויות שלנו, חמש דקות, נגיד אחר כך מישהו אחר חמש דקות ואני חוזר עוד פעם.

ינון אזולאי: אז זה לא נותן לי – ואתה יודע שכשאני מדבר לאומה, גם שומעים, לא צריך לספר לך.

אלכס קושניר: נכון.

אלכס קושניר: אז אנחנו נדאג שלא תישלל מכם זכות, לא לדבר פה ולא לדבר שם.

אופיר כץ: ואתה מתכוון להמשיך פה בוועדה?

אלכס קושניר: אני עוד לא יודע.

אופיר כץ: לא, נגיד אחרי המליאה?

אלכס קושניר: אני עוד לא יודע, אופיר.

אלכס קושניר: אני אהיה הכי שקוף והכי פתוח איתכם, אני אעדכן אתכם ברגע שאני אדע.

אופיר כץ: לא, שנדע איך להיערך.

אופיר כץ: אנחנו צריכים לדעת איך להיערך.

אלכס קושניר: כן, גם אני צריך לדעת איך להיערך, אני עוד לא יודע.

אלכס קושניר: משרד האוצר, בבקשה, אנחנו מתחילים בהצעת התקציב 2021.

אלכס קושניר: אני מבקש הקראה והסבר על הסעיף.

אסף וקסלר: אני אתחיל להקריא.

בצלאל סמוטריץ': רגע, למה לא כתוב פה, כמו שתחום פעולה מחולק לתכניות, למה לא כתוב שתכניות מחולקות לתקנות לפי הצורך?

אסף וקסלר: זו החלוקה שקיימת בתקציב שמוגש ברמת התכניות.

בצלאל סמוטריץ': אבל כשתגיע נגיד להסכמים הקואליציוניים והנחיית היועץ דורשת שהם יפורטו ברמת תקנה, אתה תצטרך, אני כבר אומר לכם, שתכינו את זה להמשך היום, כי נכון לעכשיו בטבלה שיש כאן יש רק תחום פעילות, אין תקנות, והנחיית היועץ על כספים קואליציוניים דורשת פירוט ברמת תקנות, היא דורשת שזה יוצג ברמת תקנות וייכנס כבר לתוך התקנה הרלוונטית.

אסף וקסלר: הנושאים מוצגים במסמך שהוגש מוקדם יותר היום, והתעדכן גם בשעות הצהריים, ברמת הפעילות ממש לפעילות ספציפית.

בצלאל סמוטריץ': אז אני מפנה את אדוני להנחיית היועץ בעניין מימוש כספים קואליציוניים שדורשת שהם יופיעו ברמת תקנה ואנחנו צריכים לקבל מספר תקנה ושם תקנה בכל אחת מהטבלאות.

בצלאל סמוטריץ': אתה רק אומר שזה לא צריך להיות.

בצלאל סמוטריץ': אנחנו עכשיו בנוסח, אתה אומר שכיוון שהחוק לא יורד לרזולוציה הזאת, אתם לא מציגים את זה ברזולוציה הזאת, אז לכן אתה לא צריך את ההגדרה הזאת בחוק?

אסף וקסלר: אני לא נכנס לשאלה הזו.

בצלאל סמוטריץ': אייל, אם לפי הנחיית היועץ הכספים הקואליציוניים צריכים להיות מפורטים ברמת תקנה ולהיכנס לספר התקציב ברמת התקנה אז איך יכול להיות שאין לנו הגדרה של תקנה בחוק?

אייל לב ארי: נמצא את זה בהנחיית היועץ, תן לי שנייה רק למצוא את זה.

בצלאל סמוטריץ': עד שאתה תמצא אני אחזור כאן על מחאתי, על העובדה שאנחנו לא מקבלים כאן ברמת תקנות.

אסף וקסלר: בחוק יש ברמת תכניות ושם זה מוגדר, זה מוגדר לנושאים ספציפיים בטבלה שפורטה.

בצלאל סמוטריץ': תיכף אייל ימצא את זה בהנחיית היועץ.

אייל לב ארי: מה שכתוב בהנחיית היועץ: הסכום הנדרש ליישום ההסכם הפוליטי התקציבי ישולב בחוק התקציב תחת המשרד הרלוונטי, יישום ההסכם ייעשה במסגרת התקנות התקציביות הקיימות תחת אותה תכנית.

אייל לב ארי: בכל מקרה במסגרת יישום ההסכמים לא יוקצו כספים לייעוד חדש.

בצלאל סמוטריץ': בסדר, אז אתה רואה פה שאני צריך לקבל את זה במסגרת התקנות.

אייל לב ארי: לא, כתוב 'במסגרת התקנות התקציביות הקיימות תחת אותה תכנית'.

בצלאל סמוטריץ': אז אני צריך לקבל את התקנות הקיימות ולהבין איזה כסף הולך לאיזה תקנה תחת התכנית, לא מספיק לי להישאר ברזולוציה של תכנית, בטח בכסף קואליציוני.

בצלאל סמוטריץ': זה אגב קוהרנטי עם כל הנחיית היועץ שמדברת על שקיפות ברורה וקו רציף של איך הכסף הזה עובר מהרגע שהוא יוצא מהקופה הגדולה של האוצר עד למי שמקבל אותו בקצה.

אייל לב ארי: כן, תקנות אתם גם מפרסמים אצלכם בנפרד?

בצלאל סמוטריץ': זה היה, בשנים הקודמות ההסכמים הקואליציוניים פורטו ברמת תקנות.

יואב הכט: החוק מגיע רק עד רמת תכנית והתקנות הן מהוות איזה שהיא חלוקה אדמיניסטרטיבית שדרכה אנחנו פועלים והן מפורסמות גם כן במהלך השנה, בסוף השנה.

בצלאל סמוטריץ': אבל לא ענית לי על השאלה.

בצלאל סמוטריץ': אם הנחיית היועץ היא – חלק מהשקיפות של כסף קואליציוני זה להבין בדיוק לאן הוא הולך, עד כדי רזולוציה של תקנה, אז בדפי ההחלפה שנתתם כאן, שנוגעים ליישום ההסכמים הקואליציוניים, גם מה שאושר בממשלה ביום ראשון וגם מה שנסגר פה עם חברי הכנסת, צריך לקבל אותו ברמה של מספר תקנה, שם ומספר תקנה.

יואב הכט: מכיוון שדפי ההחלפה נוגעים לנוסח של החוק הן מגיעות רק עד רמת תכנית ולכן שיקוף של ההשלכות - - -

בצלאל סמוטריץ': אז מה אתה טוען, שהנחיית היועץ היא לא רלוונטית?

יואב הכט: חלילה, מה שאני אומר זה שההשלכות של התוספות השונות שהתבצעו בין הגשת התקציב לבין עכשיו מובאות רק ברמת התכנית, כי זו הרמה שזה מופיע בחוק.

בצלאל סמוטריץ': אבל אני אומר לך שזה לא היה ככה בעבר וזה לא תואם את הנחיית היועץ.

בצלאל סמוטריץ': אנחנו מנהלים דו שיח של חירשים, אני מבקש משהו ואתה אומר לי מה הבאתם.

בצלאל סמוטריץ': זה מה שהבאתם, זה לא עומד בהנחיות היועץ ולמיטב זיכרוני גם לא עומד במה שהיה מקובל פה בשנים קודמות.

אסף וקסלר: לא, המסמך שהוגש תואם באופן מדויק למה שהוגש בשנים קודמות לוועדה, אפילו פירוט קצת יותר רחב.

אסף וקסלר: בזה אנחנו מיושרים ביחס לשנים קודמות.

אסף וקסלר: אני יכול להביא לך, אם אתה רוצה לראות את המסמכים מ-16', 17'.

בצלאל סמוטריץ': תן את האחרון שאושר פה ב-19', אבל שוב, אני צודק, לדעתי, והייעוץ המשפטי מסכים איתי שמבחינת הנחיות היועץ על הכספים הקואליציוניים צריך לפרט אותן ברמת תקנות.

בצלאל סמוטריץ': גם אם זה לא נכנס לחוק ברמת תקנות, כי החוק עוצר ברמת תכנית, אבל אנחנו צריכים לקבל את זה ברמת תקנות.

בצלאל סמוטריץ': אני אומר את המובן מאליו, אחרת זה חסר משמעות כי תכנית זה מושג מאוד גדול ובתוכה יש הרבה מאוד תקנות.

בצלאל סמוטריץ': יש לפעמים שתכנית היא מאוד ממוקדת ויש בה תקנה אחת או שתיים, זה מאוד ברור, אבל לפעמים תכנית היא דבר מאוד גדול, יש הרבה מאוד תקנות וכל תקנה הולכת למקום אחר ואם רוצים לנהל מעקב אז צריך לדעת באיזה תקנה זה נמצא.

טמיר כהן: אני רק רוצה לעדכן אתכם שמערכת ההסתייגויות נפתחה עכשיו והיא תישאר פתוחה עד מחר בעשר בבוקר לסעיפים שחל בהם השינוי.

בצלאל סמוטריץ': אנחנו מאוד מודים לך, בשם הצוות, ההנהלה והעובדים.

טמיר כהן: זה באמת היה הרבה עבודה.

אלכס קושניר: אסתי, אני מבקש שתתייחסי לסוגיה שמעלה בצלאל סמוטריץ'.

בצלאל סמוטריץ': לחזור?

בצלאל סמוטריץ': כי נכנסת באמצע.

בצלאל סמוטריץ': לחזור על מה שהערתי?

אלכס קושניר: תחזור.

אסתי פלדמן: שמעתי את הסוף, אני מניחה שהסוף הוא סיכום של הדברים.

בצלאל סמוטריץ': אני אומר, הנחיית היועץ היא ברורה, וכחלק מהקוהרנטיות והרציונל של ההחלטה אז כסף קואליציוני צריך להיות מוצג לנו ברמת תקנה ולא רק ברמת תכנית.

אסתי פלדמן: הכסף הקואליציוני בהתאם להנחיית היועץ צריך להיות מוצג לכם ברמת הייעוד הספציפי, הייעוד הפרטני.

בצלאל סמוטריץ': לא, אייל הקריא לפני שנכנסת.

אסתי פלדמן: הדברים האלה מונחים בפניכם, אבל יש לי הצעה אחרת, שנתקדם עם הקראת החלק המילולי וכשנגיע לשלב ההסכמים הקואליציוניים נעשה בהם דיון מעמיק ביחס לכל טענה שיש לך, גם כללית וגם פרטנית.

בצלאל סמוטריץ': אבל אני העליתי את זה סביב הניסוח.

בצלאל סמוטריץ': אנחנו בסעיף (א), במונחים, אז יש כאן הגדרה של תחום פעולה שמחולק לתכניות, הגדרה של תכנית ואין התייחסות לעובדה שגם תכנית מחולקת לתקנות לפי הצורך כי החוק עוסק ברמה של –

אסתי פלדמן: נכון.

בצלאל סמוטריץ': אם אני צודק שההסכמים הקואליציוניים צריכים להיכנס לתוך התקציב ברמה של תקנה, זה צריך להיות משוקף בחוק התקציב.

אסתי פלדמן: מדובר בשתי טענות שונות, יש האם אנחנו משקפים לוועדת הכספים של הכנסת ברמת התקנה ויש האם אנחנו מביאים לאישור הכנסת ולאישור ועדת הכספים את חוק התקציב ברמת התקנה.

אסתי פלדמן: הדבר הזה, כידוע, לא קורה.

בצלאל סמוטריץ': אייל, אולי תקרא שוב את הסעיף הרלוונטי בהנחיית היועץ?

אייל לב ארי: אני קראתי שכתוב בסעיף 25, יישום ההסכם ייעשה במסגרת התקנות התקציביות הקיימות תחת אותה תכנית.

אייל לב ארי: ואז יש פה עוד המשכים שהם פחות רלוונטיים לאותו סעיף.

אסתי פלדמן: נכון, לא מדובר בטענה שאנחנו צריכים להציג או להביא לאישור את ההסכמים הקואליציוניים ברמת תקנה, אלא שהם יפורטו ברמת התקנה.

בצלאל סמוטריץ': אז לפרט, כן, גם אם לא לאשר ודאי שאנחנו צריכים לקבל את זה - - -

אסתי פלדמן: לא, מה שאייל קרא עכשיו זה בוודאי לא רלוונטי לשאלת ההצגה לוועדת הכספים.

בצלאל סמוטריץ': לא, הוא לא קרא את תחילת הסעיף.

בצלאל סמוטריץ': כל הרציונל של הכספים הקואליציוניים זה שהם צריכים להיות מאוד מדויקים, מאוד שקופים, מאוד ברורים, ולכן אומר היועץ, כן, זה נמצא בתקציב המשרד הרלוונטי וזה צריך להיות מופעל באמצעות התקנות שקיימות והדבר הזה צריך להיות משוקף.

אסתי פלדמן: הקפיצה שאתה עושה, 'ולכן זה צריך להיות משוקף' לא קבועה בשום מקום.

אסתי פלדמן: היא במסגרת תקנות קיימות, כלומר לא לפתוח תקנות חדשות וייעודים לצורך יישום ההסכמים הפוליטיים, אבל השיקוף לא מופיע בהנחיית היועץ, כלומר שיקוף ברמת התקנה.

בצלאל סמוטריץ': אז איך אנחנו נדע לאיזה תקנה זה הולך?

אסתי פלדמן: אנחנו משקפים לכם את הייעוד הפרטני שאליהם הכספים הולכים.

אסתי פלדמן: אבל, שוב, אני רוצה לחזור למה שאמרתי קודם, הדבר הזה לא קשור בקשר ישיר, זה ניסיון לכרוך, ניסיון יפה, לכרוך לתוך הצעת החוק את הצורך בפירוט בתקנות, אבל הדבר הזה בוודאי לא מחויב, לא קורה, לא חלק מהחוק.

אסתי פלדמן: אני מציעה שנקריא את החלק המילולי ונעסוק בהסכמים - - -

אלכס קושניר: זה בדיוק מה שאנחנו עושים, אבל ברגע שחברי הכנסת שואלים שאלות אז הם צריכים לקבל גם תשובות.

משה גפני: אני מאוד בלחץ, אדוני היושב ראש, רק הצעה לסדר לפני שאנחנו מקבלים את ההסברים.

משה גפני: אני בדקתי בחדר ואני רוצה שתדע שעברתי על המצע של יש עתיד בקשר לתקציב, אז הם כותבים במצע: מלחמה בשחיתות הציבורית, תקציביים ייעודיים שקופים במקום כספים קואליציוניים, כספי התקציב המוקצים למקבל באופן ישיר תמורת תמיכה פוליטית הם כר פורה להתנהלות מושחתת, חוסר השקיפות ושיקול דעת נרחב מגבירים את פוטנציאל השחיתות הטמון בהעברות תקציביות מסוג זה.

משה גפני: יאיר לפיד אומר, ולא לפני הרבה זמן, שהכסף הזה הוא של אנשים שעבדו ממש קשה, קמו מוקדם, הלכו לישון מאוחר, שילמו מסים, זה לא כסף של פוליטיקאים.

משה גפני: הפוליטיקאים בכנסת מתבקשים להסיר את ידיהם מכספם של אזרחי ישראל.

משה גפני: ואני היום בבוקר מקבל פה ערימה כזאת של כספים שחברי הכנסת, רק מהקואליציה, לא מהאופוזיציה, מחלקים.

משה גפני: למשל יש כמה העברות לחתולי רחוב.

משה גפני: לפחות אחד מחברי הקואליציה, שיעביר כסף לילדים חרדים במקום לקצץ להם.

משה גפני: אז זה מה שאומר יאיר לפיד, שזה כסף מושחת, מחלקים חברי הכנסת האחד לשני ונותנים כסף לחתולי רחוב ומקצצים לילדים חרדים.

משה גפני: אני פשוט לא האמנתי למראה עיניי.

משה גפני: אני מקווה שזה שקר, שהמצע הזה של יש עתיד שונה, בגלל שאם הוא נשאר אותו מצע אני לא מבין איך חברי יש עתיד מעבירים כסף כשראש המפלגה שלהם אומר שזה כסף מושחת.

משה גפני: לא מבין.

אלכס קושניר: תודה רבה, חבר הכנסת גפני.

אלכס קושניר: במקרה יש לי פה נציגה של יש עתיד שרוצה להגיב.

קריאה: הוא לא היחיד שהתבטא נגד הכספים הקואליציוניים.

נירה שפק: חבר הכנסת גפני, אני קודם כל רוצה לומר שהמצע של יש עתיד, אנחנו עומדים מאחוריו, זה אחד.

בצלאל סמוטריץ': ולכן יש רק 18 שרים ואין נורבגים ואין קואליציוניים.

נירה שפק: סמוטריץ', אני לא הפרעתי לך.

נירה שפק: אני רוצה לומר כמה דברים, אחת, אנחנו לא מתיימרים להביא בעצמנו, כל חבר כנסת, כולל אופוזיציה, כולל קואליציה, יכול לבוא ולקדם נושא שלו, לא בכיס האישי שלו ולא בכיס של אף אחד.

נירה שפק: יש משרדי ממשלה וכל אחד יכול לעשות עבודה עם משרדי הממשלה.

משה גפני: נגד זה דיבר יאיר לפיד.

נירה שפק: רגע, אני לא סיימתי.

נירה שפק: אני למשל בחרתי - - -

משה גפני: בסדר, בסוף אני אהיה אשם, אני יודע.

נירה שפק: אני בחרתי לטפל בנושא מרכזי החוסן, שזה נוגע מאוד באג'נדה שלי, במקום שאני באה ממנו.

נירה שפק: חבר הכנסת אלכס קושניר, שזה גם נושא שמדבר אליו, הצטרף אליי בנושא הזה וביחד הלכנו למשרד הרווחה וביחד אנחנו מנהלים את זה.

נירה שפק: כל דבר יוצא בתיאום עם המשרד - - -

אופיר כץ: את לא מחדשת כלום, ככה זה עבד.

אופיר כץ: זה עבד ככה ויצאתם נגד זה.

משה גפני: נגד זה יצאתם.

נירה שפק: לא, זה לא עבד ככה.

אופיר כץ: לא הלכו לבנק ולקחו כסף.

אופיר כץ: זה בדיוק ככה עבדו כולם, הטענה היא שאתם יצאתם נגד איך שזה עבד עד עכשיו.

נירה שפק: לא, אין כאן כספים של מישהו בכיס.

ינון אזולאי: אבל זה מה שיאיר אמר.

אלכס קושניר: תנו לה לענות, בבקשה.

נירה שפק: אז קודם כל כל דבר כתוב וברור.

נירה שפק: אני רוצה לומר לכם, שלא רק זה שזה התפרסם ואני שנים בתור פעילת ציבור לא זכיתי לראות את השורות האלה, לא זכיתי לראות פרסום שלהם, לא ראיתי את המשרדים משותפים, אלא אברהם, דוד, שלומית ונחמה, בכוונה שמות לא רלוונטיים, באו לגזור קופונים.

נירה שפק: אני אומר לכם את מה שהפריע לי בתור פעילה ציבורית בעוטף, שכשהמפלגה שלי הייתה באופוזיציה היה ברור מאוד שרק מי שבקואליציה מקבל וזה לא המצב היום.

אופיר כץ: זה ממש לא נכון.

ינון אזולאי: זה לא נכון.

נירה שפק: אתם יכולים להגיד, אתם יכולים לצעוק עד מחר - - -

משה גפני: אבל זה לא נכון.

נירה שפק: זה שאתם תגידו לא נכון זה לא יעשה את זה נכון או לא נכון.

אופיר כץ: אבל זה עובדתית לא נכון.

נירה שפק: זה לא עובדתית לא נכון, מצטערת מאוד.

נירה שפק: ינון, אל תמשכו, הוא רצה לפנות אל האומה.

ינון אזולאי: לא, תפני אל האומה.

ינון אזולאי: בוא נראה.

נירה שפק: אני אומרת דבר כזה נורא פשוט, יש דברים חשובים, זה מחובר למשרדי ממשלה, בשקיפות, בטיפול וזה ממש לא בכיס האישי של מישהו.

נירה שפק: כמו שאמר הרב גפני, אני מתייחסת למה שאמר הרב גפני.

אופיר כץ: נירה, אני מסכים איתך, ואני רוצה להגיד לך משהו יותר מזה, 90% מהדברים שאני רואה פה זה דברים ראויים ואני בעד כספים שאחת כמוך, שבאה מהעוטף ורוצה לקדם את זה ושמה כסף על זה, להקים מרכזי חוסן, זה דבר מבורך, אני בעד.

אופיר כץ: 90% מהדברים פה אני בעד, על ה-10% נדבר בהמשך, 90%, וחבר כנסת צריך לבוא עם האני מאמין שלו ולהשפיע גם מבחינה תקציבית, אני בעד, אבל אנחנו נגד צביעות.

אופיר כץ: כשאתם הייתם במקום אחר תקפתם את הדבר הזה ועכשיו אתם רואים שזה דבר טוב, שזה נותן לחבר כנסת ליישם את האני מאמין שלו.

אלכס קושניר: אני רוצה שנמשיך.

נעמה לזימי: אלכס, אני מבינה שיש בעיות בין המספרים לתקנות פה?

אלכס קושניר: רגע, אנחנו עוד לא הגענו לשם.

אלכס קושניר: כן, בבקשה, משרד האוצר.

משה גפני: רגע, מה סיכמנו, שיש עתיד צבועים?

אלכס קושניר: לא סיכמנו.

נירה שפק: לא, לא סיכמנו שיש עתיד הם צבועים.

משה גפני: אוה, הם לא צבועים.

משה גפני: מעניין.

נירה שפק: סיכמנו שיש עתיד וכל הקואליציה, וכחול לבן ואם תרצו להצטרף, נקבל אתכם בזרועות פתוחות, באים לעבוד למען בתיאום עם משרדי הממשלה.

משה גפני: לא רוצים להצטרף אליכם, לא.

משה גפני: עם כל הכבוד, תדאגו לחתולי רחוב ותקצצו לילדים החרדים.

נירה שפק: חבל שאתה משווה חתולי רחוב לילדים חרדים, אני לא הייתי עושה את זה.

אופיר כץ: חבל שאתם מעדיפים חתולי רחוב על ילדים חרדים.

אלכס קושניר: משרד האוצר, אני מבקש להמשיך בהקראה.

ינון אזולאי: הוא אמר שלפחות כמינימום תתייחסו לחרדים כחתולים, לפחות את זה, מינימום.

משה גפני: כן, לפחות זה.

משה גפני: שהילדים החרדים יהיו כמו חתולים.

אלכס קושניר: משרד האוצר, אני מבקש להמשיך בהקראה.

אופיר כץ: מה זה פיתוח וחשבון הון?

אסף וקסלר: סעיפי פיתוח הם סעיפים שבמהותם הם הוצאה שהיא מיועדת להוצאות פיתוח, לדוגמה התשתיות.

ינון אזולאי: תן דוגמה.

אסף וקסלר: משרד התחבורה, יש לו למעשה שני תקציבים, סעיף 40 זה הסעיף של המשרד הרגיל, של העובדים במשרד וכו', וסעיף 79 זה סעיף שמיועד לפרויקטים, בין היתר לבנייה של כבישים, למחלפים וכדומה.

אסף וקסלר: סעיף 79 הוא כמובן סעיף פיתוח וסעיף ה-40, שהוא הסעיף של המשרד, הוא התקציב הרגיל.

אלכס קושניר: תסבירו בבקשה.

בצלאל סמוטריץ': אם אפשר מסעיף 2 להסביר, מה זה חשבון הון?

אסתי פלדמן: עכשיו אסף הסביר.

אסתי פלדמן: חוק יסודות התקציב קובע את מבנה חוק תקציב שנתי, במבנה חוק תקציב שנתי קבוע שחוק תקציב שנתי יכלול את אלה, תקציב רגיל, תקציב פיתוח וחשבון הון, החזר חובות ותקציב המפעלים העסקיים, בהתאם לכך אנחנו מגישים כל שנה לאישור התקציב לכנסת.

אסתי פלדמן: סעיף (ג) לאותו סעיף קובע שבתקציב יצוינו סכומי ההוצאה, הוצאה מותנית בהכנסה והרשאה להתחייב ומספרי כוח אדם.

אסתי פלדמן: הסכומים והמספרים יחולקו לסעיפי תקציב, תחומי פעולה ותכניות.

אסתי פלדמן: כך אנחנו מגישים - - -

בצלאל סמוטריץ': לא, רק שאלנו מה זה חשבון הון.

בצלאל סמוטריץ': יש תקציב פיתוח.

ינון אזולאי: פיתוח הבנו.

אסף וקסלר: תקציב פיתוח וחשבון ההון.

בצלאל סמוטריץ': מה זה המושג?

בצלאל סמוטריץ': תקציב פיתוח אני מבין.

אסף וקסלר: תקציב הפיתוח, כאמור, זה סעיפי הפיתוח, חשבון ההון זה ההכנסות שמוגדרות כנגד תקציבי הפיתוח ותקציבי הפיתוח.

אסף וקסלר: זה חשבון ההון.

בצלאל סמוטריץ': לא הבנתי.

בצלאל סמוטריץ': ההבדל בין תקציב פיתוח לתקציב רגיל שתקציב רגיל אמור להיות שוטף ותקציב פיתוח זה כאילו חד פעמי, עושים עכשיו פרויקט מסוים אז הוא נמצא בתקציב פיתוח.

בצלאל סמוטריץ': מה נמצא בתקציב רגיל ומה נמצא בתקציב פיתוח.

אסף וקסלר: תקציבי פיתוח מכילים הוצאות שמוגדרות כהשקעה ותקציב שוטף מכיל - - -

בצלאל סמוטריץ': לכן אמרתי, השקעה באופן טבעי זה גם חד פעמי, אתה בונה בניין, אתה סולל כביש, אתה עושה רכבת.

אסף וקסלר: כן, אבל אם אתה בונה בניין מדי שנה אז - - -

בצלאל סמוטריץ': הבנתי, אבל הבניין עצמו הוא חד פעמי שהוא משקיע עכשיו כהשקעה.

אסף וקסלר: ככלל כן, זה ככלל ההבחנה, אבל זה לא שהתקציב הזה הוא חד פעמי, אלא זה יכול להיות פרויקט מתמשך, אלה פרויקטים שמתחדשים.

בצלאל סמוטריץ': ברור, והתקציב השוטף הוא תקציב מתכלה, לשכר, לציוד מתכלה.

אסף וקסלר: תקציב שוטף, עבור קניות, עבור שכר.

בצלאל סמוטריץ': והוא לא כולל בינוי?

אסף וקסלר: ככלל לא.

בצלאל סמוטריץ': איפה נמצא נניח כיתות לימוד במשרד החינוך, זה יהיה בתקציב הפיתוח?

אסף וקסלר: בתקציב הפיתוח.

בצלאל סמוטריץ': הבנתי.

בצלאל סמוטריץ': אני חוזר למה זה חשבון הון.

בצלאל סמוטריץ': זה סתם אתם קוראים לזה ככה, אין לזה משמעות?

אסף וקסלר: זה המינוח, תקציב הפיתוח וחשבון ההון, ככה זה מוגדר.

בצלאל סמוטריץ': לא, אני מבין, אני רק שואל מה זה המושג חשבון הון, סתם מעניין אותי.

בצלאל סמוטריץ': תקציב פיתוח, הבנתי מצוין, למה קוראים לו תקציב פיתוח וחשבון הון?

אסתי פלדמן: ככה הוא מוגדר בחוק.

בצלאל סמוטריץ': מה ההגדרה?

בצלאל סמוטריץ': אני מבין, תסבירו לנו.

בצלאל סמוטריץ': אם זה מיותר אפשר למחוק, חבל שהמחוקק ישחית מילותיו לריק.

אסתי פלדמן: ככה הוא הוגדר בחוק יסודות התקציב וככה אנחנו קוראים לו בחוק התקציב.

בצלאל סמוטריץ': אתם לא יודעים להסביר את הרציונל של השם הזה?

בצלאל סמוטריץ': אנחנו מבינים את המונח תקציב פיתוח, מה זה המונח תקציב פיתוח וחשבון הון.

ינון אזולאי: הוא נמצא באיזה חשבון מסוים?

אסתי פלדמן: אנחנו נעשה בדיקה זריזה ונשיב בהמשך.

אסתי פלדמן: אני יכולה להמשיך לקרוא?

אלכס קושניר: רגע, מעולם לא שאלו אתכם את השאלה הזו?

אלכס קושניר: זה מעניין.

ינון אזולאי: לא, זה אופוזיציה לוחמת פה, זה לא סתם.

אלכס קושניר: אבל כשהייתם קואליציה לא שאלתם?

ינון אזולאי: סמכנו עליכם.

אסף וקסלר: תקציב הפיתוח וחשבון ההון כולל גם למעשה את תשלומי החובות.

בצלאל סמוטריץ': אוה.

אלכס קושניר: אז בעצם תשלומי הריבית נכללים כאן?

בצלאל סמוטריץ': אבל זה מוצג בנפרד, פיתוח בנפרד וחשבון הון בנפרד?

אסף וקסלר: לא ריבית, ריבית זה חלק מהתקציב הרגיל.

אלכס קושניר: טוב, תבדקו מה זה חשבון הון ותענו לנו.

יואב הכט: החלוקה היא לשניים, התקציב השוטף כולל גם הוצאות הריבית, תקציב פיתוח וחשבון ההון, שזו הגדרה אחת, כולל את סעיפי הפיתוח ובין יתר סעיפי הפיתוח גם את סעיף הפיתוח שמכיל את החזרי החובות, כלומר את הקרן.

בצלאל סמוטריץ': שהוא משוקף בתקציב בנפרד, בתקציב יהיה מה הפיתוח ומה ההחזר.

יואב הכט: לא, תקציב הפיתוח וחשבון ההון הוא ביחד, יש סעיף נפרד של החזר חובות.

בצלאל סמוטריץ': אבל אנחנו בתקציב נראה כמה אנחנו הולכים להחזיר בשנה הבאה על קרן החוב?

יואב הכט: כן.

אסף וקסלר: נכון.

אסף וקסלר: תקציב הפיתוח בשנת 2021 הוא כ-47 מיליארד ותקציב ההון הוא כ-123 מיליארד.

בצלאל סמוטריץ': אז למה אתה לא מפרט את זה?

אסף וקסלר: זה מפורט בחוברות עיקרי התקציב שהוגשו לכנסת, יש שם פירוט מלא.

בצלאל סמוטריץ': לא יותר נכון לפרט פה?

בצלאל סמוטריץ': תקציב פיתוח בסך X, חשבון הון בסך.

אסף וקסלר: ההגדרה בחוק קובעת ששני הסעיפים האלה מוצגים ביחד.

בצלאל סמוטריץ': כן, אנחנו יכולים לתקן את החוק.

אסף וקסלר: אנחנו בכל מקרה מציגים את הפירוט ברמה יותר מפורטת.

בצלאל סמוטריץ': עוד שאלה אחת, היושב ראש.

בצלאל סמוטריץ': כתוב 'הממשלה רשאית להוציא', זאת אומרת שאנחנו קובעים תקרה, אבל היא לא חייבת להוציא?

בצלאל סמוטריץ': הרי התפיסה של תקציב, התקציב הוא תכנית העבודה של הממשלה והכנסת אמורה לאשר את התכנית, הממשלה לא עובדת בהתנדבות, והיא על פניו לא סוברנית להחליט פתאום שהיא מבטלת חלק מהדברים ולא מוציאה.

בצלאל סמוטריץ': ודאי שהכול תלוי מימוש ולפעמים זה עובר כעודפים לשנה הבאה, השאלה אם לא נכון להגדיר את זה 'הממשלה תוציא בשנת הכספים'.

בצלאל סמוטריץ': היא לא רשאית, זאת אומרת הכנסת לא נותנת לממשלה עכשיו איזה מסגרת, זה המקסימום שלכם, תרצו תעשו, לא תרצו לא תעשו.

בצלאל סמוטריץ': אם הוחלט פה עכשיו שמעלים את הפנסיות התקציביות אז צריך לבצע את זה.

יואב הכט: יש קושי בקביעה בחוק שהממשלה צריכה להוציא סכום מדויק של כסף עבור נושא כלשהו ועבור כלל הנושאים גם יחד, וגם אם יהיה צורך להגיד, לא הסכום המדויק הזה ברמת ה-1,000 שקל, עדיין יש קושי בהוצאת כסף מדויק ובהתכנסות - - -

בצלאל סמוטריץ': אבל זה עבר תהליכים, זה עבר ממשלה, זו תכנית העבודה, הממשלה מחליטה עכשיו להוציא לתחום הרווחה X, היא יכולה מחר להחליט שלא בא לה להוציא?

אסתי פלדמן: חבר הכנסת סמוטריץ', אני אענה ברמה הכי פורמלית, חוק יסודות התקציב שקובע את הכללים שלפיהם נקבע חוק התקציב ההוצאה קובע בסעיף 3 כי הממשלה רשאית להוציא בשנת כספים פלונית את הסכום הנקוב כהוצאה בחוק התקציב השנתי לאותה שנה.

אסתי פלדמן: כלומר חוק יסודות התקציב קובע שמדובר בתקרה.

בצלאל סמוטריץ': אבל זה עושה לכם שכל?

אסתי פלדמן: הכנסת רשאית כמובן לתקן את אותו חוק בחוק יסודות התקציב ולקבוע כי מדובר בתקרה מחייבת.

אסתי פלדמן: אנחנו היינו ממליצים שלא, אבל אני מניחה שאנחנו לא בדיון הזה.

בצלאל סמוטריץ': אני לא בטוח שאני מסכים איתך, זה שחוק יסודות התקציב מנוסח ככה לא אומר שאת חוק התקציב אי אפשר לנסח טיפה אחרת.

אסף וקסלר: אני אציין שיש פה הרבה סוגיות סביב התנהלות שוטפת של ביצוע תשלומים שהן סוגיות חשבונאיות, קצב הביצוע, יכולת של התממשות של פרויקטים, עמידה באבני דרך בפרויקטים וכדומה.

אסף וקסלר: עוד אני אוסיף שלפחות היסטורית המדינה כן מצליחה לבצע באזור ה-100% של התקציב, יש שנים של 99.5%, יש שנים של - - -

בצלאל סמוטריץ': לכן אני שואל האם לא נכון יותר מוסדית, שהכנסת, באה הממשלה, מבקשת לאשר תכנית עבודה, תכנית העבודה מאושרת אז זו תכנית העבודה.

בצלאל סמוטריץ': זה לא שאם ממשלה לא הצליחה לממש אז מישהו הולך לכלא, אבל הרעיון הוא שזה תכנית עבודה, זה לא וולונטרי.

אלכס קושניר: אני מבקש שתסבירו גם את סעיף 3.

אסתי פלדמן: סעיף 3 לחוק התקציב או לחוק יסודות התקציב?

אלכס קושניר: מה שהקראת.

אסתי פלדמן: סעיף 5 בחוק יסודות התקציב קובע שנוסף על הסכומים שהממשלה רשאית להוציא היא גם רשאית להוציא את הסכום הנקוב כהוצאה מותנית בהכנסה שבחוק התקציב.

אסתי פלדמן: לכן זה הסעיף שמתייחס, הוא בעצם היישום של אותו סעיף 5 שאומר כמה הממשלה רשאית להוציא כהוצאה מותנית בהכנסה.

אסתי פלדמן: כלומר שזו הוצאה שכנגדה יש הכנסה.

אלכס קושניר: איזה סוג של הכנסה?

אסף וקסלר: אני יכול לתת כמה דוגמאות.

בצלאל סמוטריץ': מה, אתה מהאופוזיציה?

אלכס קושניר: אסור לי לשאול שאלות?

ינון אזולאי: הוא לא רוצה שפעם הבאה כשהוא יהיה באופוזיציה נשאל אותו: לא שאלת את זה אף פעם?

אופיר כץ: זה רק לפי משרדים?

אופיר כץ: כמה כל משרד מוציא ואז כמה הוא צריך להחזיר?

אסף וקסלר: נכון.

אסף וקסלר: יש משרדים שנותנים שירותים לציבור ובגינם נגבית אגרה.

אופיר כץ: כמו דוחות?

אסף וקסלר: דוחות לא, דוחות זה לא הוצאה מותנית בהכנסה.

אסף וקסלר: לדוגמה יש במשרד המשפטים את רשות התאגידים, היא נותנת שירות לתאגידים, היא גובה בגין זה אגרה, היא יכולה לממש את ההכנסות האלה עבור ההוצאות השוטפות שלה.

בצלאל סמוטריץ': ואם היא גובה יותר?

בצלאל סמוטריץ': אתה מאשר פה עכשיו 31.120 מיליארד.

אסף וקסלר: אין יכולת להגדיל את ההוצאה, אלא אם כן באישור בוועדת כספים.

בצלאל סמוטריץ': אז לאן הולכת ההכנסה העודפת?

אסף וקסלר: ההכנסה נכנסת להכנסות המדינה.

אופיר כץ: ואם היא גובה פחות?

בצלאל סמוטריץ': אז היא לא יכולה להוציא.

אלכס קושניר: זה מותנה בהכנסה, אופיר.

אופיר כץ: לא, אבל תראה איזה סכומים, אלה דברים שקובעים מלכתחילה מה הולכים לעשות עם זה.

אופיר כץ: לא?

אסתי פלדמן: חוק יסודות התקציב קובע שהוצאה מותנית בהכנסה ניתן להוציא אותה בתנאי שהתקבלו התקבולים למימון ההוצאה.

אסתי פלדמן: כלומר זה תנאי להוצאת ההוצאה.

בצלאל סמוטריץ': אבל איך זה עובד?

בצלאל סמוטריץ': רק בסוף השנה יודעים כמה הכנסנו.

אופיר כץ: אבל איך יודעים כמה יהיה?

בצלאל סמוטריץ': הרי בתחילת השנה עושים תכנית עבודה ובונים תקציב, רק בסוף השנה אני אדע אם גביתי מספיק אגרות כדי לממן את זה או לא.

אופיר כץ: אלה סכומים ענקיים, בטח עושים תכניות למימוש.

אסף וקסלר: הפעילויות במשרדים במרבית המקרים למעשה מעורבות, גם מהוצאה רגילה וגם מהוצאה מותנית בהכנסה ולכן התכנון הוא בהתייחס על תחזית הכנסות ולאורך השנה מעדכנים את התכנון בהתאם להכנסות בפועל, כשבתחילת השנה באמת ניתן להשתמש בתקציבים השוטפים, התקציב הרגיל, ולאחר תחילת הגבייה מקצים גם התקציבים שהם בגין הכנסות.

ינון אזולאי: אבל מראש אתה מקצה את ההוצאה שמותנית בהכנסה נגיד ל-100 מיליון.

אסף וקסלר: בתכנון, לא בביצוע.

ינון אזולאי: בתכנון, אין בעיה, מתי אתה יודע באמת כמה נכנס?

ינון אזולאי: אתה יודע שבכל חודש אמור להיכנס לך סכום X, אתה לא עושה את זה כל חודש, כל רבעון אתה יודע מה קורה, השאלה היא, הגיע סוף השנה ואתה רואה שהיה חסר לך והוצאת, מה קורה אז?

אסף וקסלר: לא, אין לי יכולת להוציא לפני שאני מכניס, אז בסופו של דבר גם ההוצאות שלי הן הוצאות שוטפות שמתפרסות על פני השנה, באותה מידה כמו ההכנסות.

ינון אזולאי: כלומר אין מצב שאני אוציא 101 ונכנס לי 100?

אסף וקסלר: נכון.

אלכס קושניר: ינון, אני אעזור.

אלכס קושניר: זה בדרך כלל מיועד לפרויקטים שבהם יש גמישות מספקת, גם בתקנות זה כתוב כהוצאה מותנית בהכנסה.

ינון אזולאי: וכן יכול להיות שלמשל יהיה בהכנסות - - -

אלכס קושניר: לא יכול להיות, אסור.

ינון אזולאי: לא, הכנסה של 102 במקום 100?

אלכס קושניר: כן, זה יכול להיות.

אסתי פלדמן: עודף, כי עודף אתה יכול להעביר לשנה הבאה.

ינון אזולאי: ואת שני המיליון הנותרים האלה את מעבירה אותם לשנה הבאה?

אסתי פלדמן: יש לך אפשרות כזאת.

אסתי פלדמן: סעיף 13 קובע, סכום עודף לעניין הוצאה מותנית בהכנסה, עודף התקבולים שנתקבלו למימון הוצאה להוצאה למעשה.

בצלאל סמוטריץ': אז זה לא הולך לאוצר המדינה.

אסתי פלדמן: ניתן להשתמש בו.

ינון אזולאי: לאותו מקום.

ינון אזולאי: כלומר ניתן להשתמש, בשנה הבאה יהיה 102 במקום 100 לצורך העניין?

אסתי פלדמן: כן.

בצלאל סמוטריץ': מה זה?

אסתי פלדמן: הרשאה להתחייב זה בעצם ההרשאה שניתנת לכל משרד ומשרד מעבר לתקציב ההוצאה בפועל שניתן לו, תקציב מזומן מה שנקרא, זה היכולת להתחייב התחייבויות בשנה הזאת.

אסתי פלדמן: כלומר יש גג שהוא קבוע בחוק שהוא הגג של ההתחייבויות שלך לאותה השנה.

בצלאל סמוטריץ': התחייבויות, נניח אני עושה כביש ואני אצטרך לשלם אותו ארבע שנים קדימה, אז חלק אני מוציא במזומן וחלק - - -

אסתי פלדמן: אז אתה מקבל אפשרות להתחייב בפרוסות.

בצלאל סמוטריץ': ואז מה?

בצלאל סמוטריץ': נניח משהו שנתתי בהרשאה, נתתי ב-2022 הרשאה להתחייב ב-2023 אז ב-2023 זה יעבור פה לסעיף של התקציב השוטף או הפיתוח וב-2024 זה יהיה בהרשאה להתחייב.

אסתי פלדמן: ככל שהצפי של הגורמים המקצועיים הוא שתצטרך להוציא אותו במזומן.

בצלאל סמוטריץ': אם נתתי הרשאה להתחייב, התחייבתי לקבלן, אני אצטרך להוציא.

יואב הכט: ההרשאה להתחייב לא עוברת משנה לשנה, ההתחייבות עוברת.

בצלאל סמוטריץ': לא, נניח שהמשרד התחייב.

אסף וקסלר: אני אתן דוגמה ואולי זה יבהיר.

אלכס קושניר: אבל, בצלאל, אתה מכיר את זה מהמשרד, מה זה הרשאה להתחייב.

בצלאל סמוטריץ': תקשיב, מאחר שזה חוק כל כך חשוב אני חייב לוודא שאני מבין אותו כמו שצריך ושאין פה תקלות.

אופיר כץ: אני לא מכיר.

אסף וקסלר: לדוגמה אם רוצים לצאת לפרויקט של סלילת כביש ועלותו 100 מיליון שקלים והפרויקט ייצא לדרך במהלך שנת 2022, אז משרד התחבורה יקבל 100 מיליון שקל בהרשאה לשנת 2022, אבל הביצוע של הפרויקט יתפרש על פני שלוש שנים, מ-22' עד 24', ולכן ההוצאות במזומן יתפרשו על פני שלוש שנים.

בצלאל סמוטריץ': הם ישתקפו בתקציבים הבאים.

אסף וקסלר: הם ישתקפו גם בשנת התקציב 2022, מה שייצא באותה שנה, ובתכנית הרב שנתית שאנחנו מגישים יחד עם התקציב ל-23' ו-24' ובמועד הגשת התקציב ל-23' כמובן שהם ישתקפו גם בתחזית ביצוע המזומן באותה שנה ועדכון לגבי התכניות לביצוע בשנים הבאות.

בצלאל סמוטריץ': אתה יודע להגיד, נניח, כמה מתוך תקציב המזומן שיהיה בתקציב הזה מקורו בהרשאות להתחייב?

אלכס קושניר: כן, זה נקרא עודף מחויב.

בצלאל סמוטריץ': לא, זה לא עודף מחויב.

אלכס קושניר: לא, עניתי על משהו אחר, לא על זה.

בצלאל סמוטריץ': כשאתה מביא עכשיו את התקציב מזומן, את התקציב השוטף ותקציב הפיתוח וחשבון ההון, מה שקראתם, כמה מתוכו הוא לשלם את המזומן של הרשאות להתחייב שניתנו בעבר וכמה מתוכו זה עכשיו פרויקטים חדשים?

בצלאל סמוטריץ': זה הרי יהיה בעיקר בתקציבי פיתוח, אני מניח, פחות בתקציבים שוטפים.

אסף וקסלר: אפשר לבדוק את הנושא הזה, מרבית תקציבי הפיתוח הם תקציבים שהם בגין הרשאות עבר.

אסף וקסלר: כמובן בגין העובדה שלא היה תקציב מאושר הרבה שנים יחסית אז יש פגיעה ביכולת לבצע התקשרויות חדשות לכן הרשאות עבר למעשה לא יצאו בשנתיים האחרונות בהיקף משמעותי ולכן בתקציב הספציפי הקרוב, 2022-2021, אפשר להניח שיש רכיב יותר גדול של פרויקטים חדשים.

בצלאל סמוטריץ': איך אתה מתייחס לשכר של עובדי מדינה?

בצלאל סמוטריץ': קלטתי היום עובד, בהתאם לשיאי כוח האדם שמאושרים כאן בחוק, העובד הזה הולך לקבל עכשיו משכורת עד גיל פרישה, זה נמצא בהרשאה להתחייב?

אסף וקסלר: לא.

בצלאל סמוטריץ': למה?

אסתי פלדמן: אתה לא מתחייב מראש על השכר שלו.

בצלאל סמוטריץ': קלטתי אותו היום לעבודה בתקן, הוא יקבל גם בשנה הבאה משכורת, גם בעוד שנתיים, גם עוד שלוש.

אסתי פלדמן: לא, זה נמצא בתקציב, אבל אתה לא מתחייב, אתה לא מוציא התחייבות עבורו לשכר של שנה הבאה.

אסתי פלדמן: אתה כולל את זה בתכנית העבודה שלך, אתה בונה על זה, אתה לוקח את זה בחשבון, אבל אתה בוודאי לא מוציא על זה, זאת לא הרשאה להתחייב.

אלכס קושניר: לא, יש בכל משרד משהו שנקרא שיא כוח אדם, וזה בעצם התקציב, ויש בסיס התקציב.

בצלאל סמוטריץ': על זה אנחנו מסתכלים כל שנה בפני עצמו.

אלכס קושניר: כן, המשרדים פועלים, לפעמים יש תוספות, לפעמים יש הורדות, אבל זה לא קשור להרשאה להתחייב.

אסף וקסלר: ההרשאה ניתנת כנגד ממש חוזה.

אסף וקסלר: כלומר בגין אותה סלילת כביש - - -

בצלאל סמוטריץ': כן, נחתם חוזה עם הקבלן.

אסף וקסלר: בדיוק.

ינון אזולאי: רק שאלה, לגבי ההרשאה להתחייב שאמרת, אמרת שהרבה שנים לא היה פה תקציב, שנה וחצי שלא היה תקציב, אבל בשנים האלה כן היו במשרדים מסוימים הרשאות להתחייב.

אסף וקסלר: ההרשאות שיצאו הם בגין התחייבויות שהממשלה התחילה, כלומר לדוגמה הממשלה יצאה במכרז ועד שהמכרז הבשיל לחתימה לקח מעט זמן ולכן בגין זה ניתנה הרשאה, כי זה משהו שהממשלה כבר - - -

ינון אזולאי: כלומר זה משהו שהממשלה לצורך העניין התחייבה ב-2019.

אסף וקסלר: יכול להיות.

ינון אזולאי: לא הייתה הרשאה שהתחייבו ב-20' וגם ב-21'?

אסף וקסלר: לא, ההרשאה לא יצאה ב-19', אבל התחילו התהליכים בגין הפרויקט - - -

אלכס קושניר: השאלה שינון שואל זה האם היו הרשאות חדשות להתחייב בשנים ללא תקציב, נכון?

ינון אזולאי: כן, ב-20', 21'.

אסף וקסלר: ייתכן שהיו.

ינון אזולאי: איך אתה נותן הרשאה להתחייב כאשר אין לך תקציב?

ינון אזולאי: הרי הרשאה להתחייב נמצאת רק כאשר יש לי, איך נתת הרשאה להתחייב כשאין לך תקציב?

אסף וקסלר: לא, אז יש פרויקטים שבגינם יש יכולת לתת הרשאה להתחייב.

אסף וקסלר: שוב, יש התקשרויות ארוכות טווח והן מחייבות את הממשלה, הן כחלק מעבודת הממשלה השוטפת.

ינון אזולאי: אבל לא פרויקטים חדשים.

ינון אזולאי: אם אתה מדבר איתי על סלילת כביש, לצורך העניין, זה לא התחייבת משהו חדש בשנת 20'.

ינון אזולאי: אם התחייבת ב-19' זה מובן לי, אבל כשהתחייבת בשנת 20' או ב-21' כשאתה עדיין בלי תקציב ואנחנו יודעים איך חולק התקציב, אז אני נמצא בבעיה.

אסף וקסלר: יש נושאים שהבשילו במהלך שנת 20' - - -

אסתי פלדמן: אני רק רוצה להגיד, מבחינת החקיקה, התיקון החדש האחרון לחוק יסוד: משק המדינה מאפשר למדינה להתחייב בהרשאה להתחייב באיזה שהיא מסגרת מסוימת.

ינון אזולאי: על כל דבר?

ינון אזולאי: כי הוא אמר מכרזים שיצאו ב-19', אני מבין, זה מובן לי.

אסתי פלדמן: מוגבל לסעיף 3ב(ב), אבל אז השאלה היא לא האם ניתן ככלל לתת הרשאה להתחייב אלא לאיזה פרויקטים.

ינון אזולאי: לאיזה פרויקט למשל?

ינון אזולאי: תני לי דוגמה שכן היה אפשרי.

יואב הכט: האמירה הייתה שבאופן יחסי השנה יהיה פחות ביצוע בגין הרשאות עבר בגלל שבשנים האחרונות התנהלנו בתקציב המשכי שמגביל בסך הכול את היכולת של הממשלה להתחייב ולצאת להתקשרויות חדשות.

יואב הכט: צריך להגיד שזה לא נוגע לפעילות ספציפית כזאת או אחרת, בהתאם לסעיף 3ב יש מגבלה על סך ההוצאה וסך היכולת להתחייב.

ינון אזולאי: זה ועדות החריגים שהגיעו ההרשאות האלה.

ינון אזולאי: כל דבר הגיע לוועדת חריגים.

אלכס קושניר: כל הוצאה מעבר לזה כן.

אלכס קושניר: אני רוצה שנתקדם.

בצלאל סמוטריץ': למה אין פה בסעיף 4 את הסכום?

בצלאל סמוטריץ': הרי ביחס לשוטף יש סכום, ביחס להוצאה מותנית הכנסה - - -

אלכס קושניר: לא, כתוב לך בגבולות הסכומים הנקובים בתוספת הראשונה.

בצלאל סמוטריץ': אז אני אומר עוד פעם, סעיף 2 וסעיף 3 מנוסחים עם הסכום פה והפניה לפירוט בתוספת, סעיף 5, שתיכף נקרא, שיאי כוח אדם, גם כתוב כאן את הטוטאל ומפנים לפירוט בתוספת, גם פה צריך שתהיה סימטריה, הממשלה רשאית להתחייב - - -

אסתי פלדמן: מה שאנחנו מפרטים זה את תקציב המזומן.

אסתי פלדמן: אנחנו לא מפרטים, לא את ההרשאה להתחייב, לא את שיא כוח האדם.

בצלאל סמוטריץ': אתם כן מפרטים, ב-5 כתוב פה 94,190 משרות.

אסף וקסלר: הם כן מפורטים בחוברת ש - - -

בצלאל סמוטריץ': אז אני שואל למה אתה לא עושה סימטריה.

בצלאל סמוטריץ': למה בסעיף 2 כתבת את הסכום הכולל והפנית אותי לתוספת לפירוט, כך עשית גם בסעיף 3, כך אתה עושה גם בסעיף 5, תעשה אותו דבר בסעיף 4.

בצלאל סמוטריץ': הממשלה רשאית להתחייב בשנת הכספים – בהרשאה להתחייב בסכום של עד, ואחר כך תעשה סעיף קטן (ב), חלוקת תקציב ההוצאה בהרשאות להתחייב – ותפנה אותי לתוספת.

אסף וקסלר: רכיב ההרשאה הוא רכיב שלמעשה הוא לא מוגבל בתקרה כמו שמוגבלים התקציב הרגיל או הכמויות בשיא כוח אדם.

בצלאל סמוטריץ': אבל אתה כותב כאן שכן, בגבולות הסכומים הנקובים בתוספת הראשונה.

בצלאל סמוטריץ': אז תיקח את כל התוספת, תסכום אותה ותכניס לטוטאל בסעיף.

אסף וקסלר: שוב, כמסגרת, תקציב המדינה הרגיל הוא מוגבל, אבל בתקציבי הרשאה, ולעתים אתם רואים את זה בוועדה פה כשאנחנו באים בפניות, יש פרויקטים שמבשילים במהלך שנה ודברים שמתקדמים לאורך השנה ולכן - - -

בצלאל סמוטריץ': אז למה אתה כותב בגבולות הסכומים הנקובים?

בצלאל סמוטריץ': הרי בתוספת אתה כן מגביל את עצמך, בתוספת הראשונה אתה כן מגביל את עצמך בתקרה, אז תיקח את סך כל התקרות, תסכום אותם למטה ותשים את הסכום למעלה, בדיוק כמו בסעיפים 2, 3 ו-5.

בצלאל סמוטריץ': שים לב, סעיפים 2, 3 ו-5 בנויים מסעיף קטן (א) ו-(ב), (א) נותן את התקרה, (ב) שולח אותי לתוספת לפירוט, למה 4 לא בנוי ככה?

אסתי פלדמן: הם לא מתייחסים אליהם כגג כולל, כלומר המזומן הוא כגג כולל, אבל ההרשאה להתחייב היא פר סעיף ופר - - -

בצלאל סמוטריץ': אבל גם פה זה פר סעיף.

אסתי פלדמן: הם לא מעבירים הרשאות להתחייב מסעיף אחד לסעיף אחר.

בצלאל סמוטריץ': אבל לפי מה שכתוב כאן

בצלאל סמוטריץ': בחוק אתם לא יכולים לעשות את זה גם בהוצאה מותנית הכנסה, כי אתה כותב סך הכול ואז אתה כותב בסעיף קטן (ב): חלוקת תקציב ההוצאה המותנית בהכנסה בשנת 2021 לסעיפי התקציב, לתחומי פעולה ולתכניות תהיה כמפורט בתוספת הראשונה.

בצלאל סמוטריץ': אי אפשר אחר כך לשחק עם זה.

אייל לב ארי: יכול להיות שהסיבה היא בגלל שהסכומים ההם מפורטים לסוגים שונים וההרשאה להתחייב היא רק מסוג אחד ולכן לא היה צורך ל - - -

בצלאל סמוטריץ': לא, אבל בשיאי כוח אדם זה גם לא מחולק.

אייל לב ארי: לא, שיא כוח אדם הוא גם פיקס ולא מחולק, אתה צודק.

בצלאל סמוטריץ': תראה את סעיף 5.

אייל לב ארי: אני רואה.

בצלאל סמוטריץ': זה ממש בולט לעין, הא-סימטריה.

אסתי פלדמן: אני ממשיכה, סעיף 5.

בצלאל סמוטריץ': רגע, מה אומר היועץ המשפטי?

בצלאל סמוטריץ': על פניו אני צודק, לא? זו לא הערה מהותית, אבל כדאי לתקן את זה, שהכול יהיה בנוי אותו דבר.

אסף וקסלר: זה נשמע כמו משהו שצריך לבדוק אותו.

בצלאל סמוטריץ': שלומית, מה אומרת?

שלומית ארליך: זו החלטה שלהם.

בצלאל סמוטריץ': מה זה החלטה שלהם?

בצלאל סמוטריץ': אנחנו מחוקקים, לא הם.

שלומית ארליך: נראה על פניו שיש פה איזה שהוא - - -

אסתי פלדמן: לא, לא.

שלומית ארליך: אז תסבירי, אסתי.

אסתי פלדמן: אז אני אומרת, אמרתי, אנחנו לא מתייחסים להרשאה להתחייב כסך כולל שמחלקים אותו כמו המזומן שאת יכולה אחר כך, בהליכים כאן, להעביר אותם מסעיף לסעיף.

אסתי פלדמן: כאן הרשאה להתחייב היא לא גג שלם של הרשאה להתחייב שמפורט בתקציב המדינה, אלא הרשאה להתחייב פר פרויקט, פר סעיף, פר צורך ולכן אנחנו לא מתייחסים אליו כגג כולל, אלא אחר כך בפירוט אתה תראה מה ההרשאה להתחייב שניתנה בכל פרויקט ופרויקט.

אסתי פלדמן: זה שונה מתקציב מזומן שבו אומרים שתקציב המזומן הכולל הוא כך והפירוט הוא כך.

אסתי פלדמן: יש משמעות לגג ויש משמעות לפירוט.

אסתי פלדמן: כאן יש משמעות רק לפירוט, כי אין גג.

אסתי פלדמן: זה לא שאם נתתי פחות הרשאה להתחייב במקום אחד אני אעביר את זה - - -

בצלאל סמוטריץ': אבל גם במזומן את לא יכולה לעשות את זה, את יכולה מכוח חוק יסודות התקציב.

אסתי פלדמן: אני יכולה בהליכים.

אלכס קושניר: ההבדל הוא שבהרשאות להתחייב אתה לא יכול לעשות העברות כאן בוועדת הכספים.

אלכס קושניר: הרשאה להתחייב ניתנת ספציפית לכל פרויקט ופרויקט, לכן לא נכון לסכום את זה בסעיף כאן.

אלכס קושניר: הם מפנים לתוספת כדי שאנחנו נבדוק בכל תכנית ותכנית כמה ניתנה הרשאה להתחייב.

אסתי פלדמן: זה לא שאם נתתי יותר לכביש ונשאר לי אני אעביר אותו לבניין.

אלכס קושניר: כי זה הרי פר פרויקט שעליו כבר המדינה מחויבת.

בצלאל סמוטריץ': לא, היא עוד לא מחויבת.

אלכס קושניר: היא כבר כן.

אלכס קושניר: היא תהיה מחויבת.

בצלאל סמוטריץ': לא, היא תתחייב לפי החוק הזה.

אסתי פלדמן: היא עשויה להיות מחויבת ואז יש לי התחייבויות, הרשאה להתחייב, ואז אני שמה מזומן לפי קצב הביצוע שאני קובעת.

ינון אזולאי: זה היא עשויה.

אלכס קושניר: בסדר, אם זה הרשאה חדשה או אם זה הרשאה ישנה.

אלכס קושניר: אם זו הרשאה ישנה כבר יש מחויבות, אם לא, אז במהלך שנת התקציב הזאת תיווצר מחויבות.

אלכס קושניר: כמה זה עכשיו?

בצלאל סמוטריץ': כמה גידול זה?

אלכס קושניר: לא, כמה מאויש.

ינון אזולאי: כמה יש מאושר וכמה מאויש.

ינון אזולאי: כמה מאושר כרגע וכמה מאויש.

שלומית ארליך: לפי 2019 זה היה 93,065.

בצלאל סמוטריץ': 1,125 משרות חדשות.

בצלאל סמוטריץ': אלכס, למה בכלל מעניין אותנו שיאי כוח אדם ולא מה העלות של זה בסוף?

בצלאל סמוטריץ': אגב, שיאי כוח האדם, בכסף הם נמצאים בתוך המזומן, נכון?

אסף וקסלר: נכון.

בצלאל סמוטריץ': בתוך התקציב השוטף.

אסתי פלדמן: יש לך בעצם מגבלה כפולה.

בצלאל סמוטריץ': אז למה מעניין אותנו לקבוע שיא כוח אדם?

בצלאל סמוטריץ': נתת למשרד X כסף לכוח אדם, שיעשה עם זה מה שהוא רוצה.

אלכס קושניר: זה לך לנציבות שירות המדינה, דבר איתם.

בצלאל סמוטריץ': לא, אבל משרות בחוק התקציב?

אסתי פלדמן: חוק יסודות התקציב קובע שתהיה מגבלה לשיא כוח אדם.

אסתי פלדמן: המגבלה בחוק יסודות התקציב היא מגבלה כפולה, גם תקנים וגם תקציב.

ינון אזולאי: אגב, יש בזה מגבלה כספית?

אלכס קושניר: לא, זה לפי תקנים.

אסתי פלדמן: זו המגבלה של תקציב המדינה מבחינה כספית, התקנים יכולים לנוע.

ינון אזולאי: כלומר יכולים לשחק עם התקנים.

אסתי פלדמן: כן, אבל אתה לא יכול להוציא יותר ממה שאתה יכול להוציא - - -

ינון אזולאי: אם יש לך דרגה 42 ל-1,000 משרות את יכולה לעשות במקום זה דרגה 38 2,000 משרות, לצורך העניין.

אסתי פלדמן: ככל שזה מתחת לגג המזומן שניתן לך ומתחת לגג שיא כוח האדם שנקבע.

בצלאל סמוטריץ': מה זה וגם למה זה לא עובר לסעיף קטן (ב), כמו שעשיתם בכל הסעיפים הקודמים?

אסתי פלדמן: לא הבנתי את השאלה.

אסתי פלדמן: אלה המפעלים העסקיים.

בצלאל סמוטריץ': לא, אני מתחיל ממשהו טכני.

בצלאל סמוטריץ': שוב, סתם אסתטיקה.

בצלאל סמוטריץ': בכל הסעיפים הקודמים נתת את הכלל ואז את חלוקת הסכום האמור לסעיפי התקציב הורדת לסעיף קטן (ב).

אסתי פלדמן: אתה מדבר על סעיף 5 או על סעיף 6?

אלכס קושניר: הוא אומר למה שינית את צורת הניסוח של התקציב?

בצלאל סמוטריץ': למה שלא תהיה אסתטיקת חוק?

בצלאל סמוטריץ': כל הסעיפים, סעיף 2, סעיף 3 וסעיף 5, 4 לא, הבנתי, לא חילקתם לשניים, סעיף 2, 3 ו-5 בנויים מסכום כולל ואז סעיף קטן (ב) מפנה אותי לפירוט בתוספת.

בצלאל סמוטריץ': אז גם פה, כשיש (א) זה כל הפסקה הראשונה, המשפט האחרון 'חלוקת הסכום האמור לסעיפי תקציב, לתחומי פעולה ולתכניות תהיה כמפורט בתוספת השנייה, בטור שכותרתו הוצאה', אמור ללכת לסעיף קטן (ב).

אסתי פלדמן: כי יש לי סעיפי (ב), (ג) ו-(ד), אני כבר בסעיף שנראה אחרת.

בצלאל סמוטריץ': אז יהיה לך (ב), (ג), (ד), (ה).

אסתי פלדמן: הצורה של סעיף 6 הוא כבר אחר מהפירוט של הסעיפים הקודמים.

אסתי פלדמן: כלומר זה כבר לא (א) (ב), (א) (ב), אנחנו כבר בסעיף שאנחנו ב-(א), (ב), (ג), (ד).

בצלאל סמוטריץ': בסדר, עדיין זה היה צריך לעבור ל-(ב), אבל לא נריב על זה.

בצלאל סמוטריץ': מה זה מפעלים עסקיים?

אסתי פלדמן: אתם רוצים לפרט על מפעלים עסקיים?

אסתי פלדמן: מפעלים עסקיים הם - - -

בצלאל סמוטריץ': רק שאלה עוד לפני כן, הסכום הזה, ה-30 מיליארד, הוא בתוך ה-609 מיליארד של סעיף (א)?

בצלאל סמוטריץ': יש 609.

אסתי פלדמן: נכון, וכן תקציב הוצאה של מפעלים עסקיים.

בצלאל סמוטריץ': 609 ועוד יש לנו הרשאה להתחייב, עוד 40.

בצלאל סמוטריץ': 600 זה הוצאה מותנית הכנסה ועל זה on top גם את המפעלים.

בצלאל סמוטריץ': מה זה מפעלים עסקיים?

אסף וקסלר: מפעלים עסקיים זה גופים עצמאיים שמתנהלים עם תקציב משלהם שעומד לגמרי לעצמו והוא משוקף בתקציב המדינה.

אלכס קושניר: מה הדוגמה?

בצלאל סמוטריץ': מה למשל?

איתי טמקין: נמל חדרה, רשות מקרקעי ישראל, בתי חולים ממשלתיים, חלקם.

איתי טמקין: גופים שיש להם גם צד הכנסות וגם צד הוצאות, הם מאוזנים, הצעת התקציב שלהם תמיד מאוזנת, אם יש להם עודפים בסוף השנה הם מעבירים אותם.

בצלאל סמוטריץ': או שכן או שלא, אתה מנהל איתם משא ומתן.

איתי טמקין: או שכן או שלא, אבל בסוף זה שורה של גופים שיש להם גם הכנסות משלהם, הם מגישים הצעת תקציב מאוזנת, היא מופיעה כחלק מהצעת התקציב, כל שינוי תקציבי גם דורש העברות כאן בוועדת כספים.

איתי טמקין: הם לא חלק ממגבלת ההוצאה.

בצלאל סמוטריץ': זו הנקודה.

בצלאל סמוטריץ': במנגנון זה עובד כמו הוצאה מותנית הכנסה, כי יש להם תקציב מאוזן, אתה שם את זה כסעיף עצמאי כי זה מחוץ למגבלת ההוצאה.

בצלאל סמוטריץ': המותנה הכנסה הוא בתוך מגבלת ההוצאה?

איתי טמקין: לא.

בצלאל סמוטריץ': זאת אומרת סעיף (א) זה מגבלת ההוצאה, מותנה הכנסה, כמה שתכניס תוכל להוציא, אבל אתה קובע לו תקרה, לא משנה, דיברנו קודם על אם יש לו יותר, ועל זה מפעלים עסקיים?

איתי טמקין: אם יש לו יותר זה עובר להכנסות המדינה, אם הוא גבה יותר הכנסות, אלא אם כן העליתם לו פה בוועדת הכספים לתקרת ההוצאה המותנית בהכנסה.

בצלאל סמוטריץ': אבל איך זה עובד טכנית?

בצלאל סמוטריץ': נניח דירקטוריון נמל אשדוד, אז הוא בונה לעצמו תקציב - - -

איתי טמקין: נמל אשדוד ספציפית הוא לא חלק מהמפעלים העסקיים, נמל אשדוד הוא חברה ממשלתית.

איתי טמקין: חברות ממשלתיות הן לא חלק.

בצלאל סמוטריץ': תן דוגמה, נתת דוגמה לנמל.

איתי טמקין: יש לכם את כל הרשימה, רשות מקרקעי ישראל, נמל חדרה, בתי חולים.

בצלאל סמוטריץ': אז איך הפרוצדורה עוברת?

בצלאל סמוטריץ': הוא יושב בונה תקציב לעצמו, מאשר אותו בדירקטוריון, במועצה, מביא את זה אליך ואתה מכניס את זה לתקציב?

איתי טמקין: לא כמות שהוא, לא כמו מבקר מדינה וכנסת שאין לי שיקול דעת, פה כמובן זה גם עובר בקרה של משרד האוצר, גם שר האוצר צריך לאשר את התקציב לפני שהוא מכניס אותו פה לתקציב המדינה.

איתי טמקין: תקינה נוספת כחלק מהצעת התקציב אצל הגופים האלה צריכה את אישור הכנסת.

בצלאל סמוטריץ': אבל אנחנו לא בתקינה פה.

אלכס קושניר: וכדי לאזן את התקציבים של המפעלים העסקיים האלה, לא כולם רווחיים, יש כאלה שהם הפסדיים, הכסף הזה נמצא בהוצאה הכוללת?

איתי טמקין: אם מפעל כזה הוא הפסדי או שהוא לוקח תעריפים, לצורך העניין ממשרד ממשלתי ממגבלת ההוצאה, אז מגבלת ההוצאה מעבירה כסף למפעל העסקי, אבל זה רק לפעילות שהמפעל העסקי שירת לצורך העניין משרד ממשלתי שנמצא בתוך מגבלת ההוצאה.

אלכס קושניר: זאת אומרת אם אנחנו לוקחים לדוגמה בית חולים ממשלתי, איך זה עובד שם?

איתי טמקין: אז בתי חולים ממשלתיים יש את סעיף 24, סעיף משרד הבריאות, חלק מההוצאות מסעיף 24 מממנות את המפעל העסקי של בתי החולים שנמצאים כחלק מהמפעלים העסקיים.

אלכס קושניר: זאת אומרת כדי לאזן את הפעילות של בית חולים ממשלתי אתה לוקח את ההכנסות של בית החולים, מוסיף לזה מתוך תקרת ההוצאה את הכספים מאותו סעיף שעכשיו נקבת בו וכך אתה מאזן את ההוצאות וההכנסות שלו.

איתי טמקין: זה לא כדי לאזן אותו, חלק מהתעריפים של משרד הבריאות עוברים אליו.

בצלאל סמוטריץ': אבל אז בעצם אותו שקל, שהיושב ראש דיבר עליו, מופיע לנו פעמיים?

בצלאל סמוטריץ': זאת אומרת הוא יופיע פעם אחת במזומן בסעיף 24, כמה שעובר לבית החולים, והוא יופיע גם פה בסעיף 6, כי בסוף הוא חלק מהתקציב הכולל.

איתי טמקין: אם אתה מסתכל זה ככה, בנטו הוא מופיע פעם אחת כהוצאה, בסעיף המפעל העסקי הוא מופיע גם בהכנסה וגם בהוצאה.

איתי טמקין: אז בנטו יש לך הוצאה פעם אחת בסעיף 24.

בצלאל סמוטריץ': אז כשאתה אומר שסעיף המפעלים העסקיים זה 30,485,722,000 שקל זה לא כולל הכספים שיגיעו מתוך תקרת ההוצאה?

איתי טמקין: כולל, כולל.

בצלאל סמוטריץ': אז המשמעות היא שהשקל הזה נמצא פעמיים.

בצלאל סמוטריץ': חלק מהכסף שנמצא נניח בסעיף 24, ואני רואה אותו כהוצאה בתוך תקציב המזומן השוטף שלי אני גם רואה אותו בתוך התקציב של המפעל העסקי.

איתי טמקין: אתה יכול להסתכל על זה גם בצורה הזאת, אבל אל תשכח שיש גם סעיף הכנסה, כלומר המפעל הזה בסוף הוא מאוזן, הוא מאוזן כי הוא קיבל כסף.

בצלאל סמוטריץ': אבל אנחנו לא בהכנסות פה, אנחנו בהוצאות.

בצלאל סמוטריץ': לכן שאלתי קודם, האם זה 609 ועוד הוצאות מותנות הכנסה ועל זה עוד on top מפעלים עסקיים.

בצלאל סמוטריץ': זה לא מדויק ככה, כי חלק מה-30 מיליארד של המפעלים העסקיים בא לי מתוך סעיף (א).

איתי טמקין: נכון, חלק מזה הוא ככה.

בצלאל סמוטריץ': אתה יודע לתת לנו את ההתפלגות, מתוך ה-30 מיליארד הזה, כמה זה הוא on top וכמה הוא מתוך ה - - -

איתי טמקין: אפשר.

איתי טמקין: רוב הסעיפים הם לא כאלה.

איתי טמקין: לצורך העניין רשות מקרקעי ישראל, שזה הסכום הכי גדול מתוך ה-30 מיליארד היא כולה מהכנסות עצמיות שלה, אז נראה לי שרק המפעלים העסקיים ואולי הלפ"ם שכתובים בצורה הזאת, אבל נביא לך פירוט של זה, אין בעיה.

בצלאל סמוטריץ': הכול חייב להיות במפעלים העסקיים, נכון?

בצלאל סמוטריץ': גם נניח ההסכם שוהם 3, כל ההסכמים האלה של צה"ל דרומה וכו', נמצאים בתוך התקציב של המפעלים העסקיים או שהם חוץ תקציביים?

איתי טמקין: לא, בשוהם 3 מה שקרה זה שרשות מקרקעי ישראל העבירה כסף, שם מהמפעל העסקי הועבר כסף למגבלת ההוצאה.

איתי טמקין: כלומר הייתה תנועה הפוכה.

בצלאל סמוטריץ': אבל זה משוקף לי פה?

בצלאל סמוטריץ': בתוך התקציב של רשות מקרקעי ישראל יש גם את הכספים שהיא מקבלת ממה שהיא תשווק, נניח בשדה דב?

איתי טמקין: נכון.

בצלאל סמוטריץ': אז איפה אני אראה את מה שהיא מקבלת על השיווקים ואיפה אני אראה את מה שהיא מוציאה כשהיא מעבירה למשרד הביטחון?

אסתי פלדמן: יש לך תחזית תקבולים, בהמשך בסעיף קטן (ד) יהיה לך תחזית תקבולים של אותם מפעלים עסקיים.

אלכס קושניר: כן, אני רוצה שנתקדם.

בצלאל סמוטריץ': אבל איפה אני רואה את העברת הכסף למגבלת ההוצאה?

איתי טמקין: יש שם פירוט של התכניות של למה הכסף הולך ברשות מקרקעי ישראל.

בצלאל סמוטריץ': לא, נניח בסעיף של משרד הביטחון, אני אראה את זה בהוצאה מותנית הכנסה?

איתי טמקין: זה יופיע בסעיף 51 בתקציב, רואים שם הוצאה מותנית בהכנסה.

בצלאל סמוטריץ': הבנתי, זה יוגדר הוצאה מותנית הכנסה.

איתי טמקין: כן, ברור.

מיכל רוזין: האם זה שונה מחוקי תקציב שהיו בעבר?

נירה שפק: לא, הם כבר אמרו, זה אפילו אותה טבלה.

מיכל רוזין: בצלאל, כשהיית חבר ועדה לא ענו לך על השאלות האלה בעבר?

בצלאל סמוטריץ': לא.

מיכל רוזין: לא שאלת את השאלות האלה כשהיית בעבר?

מיכל רוזין: אני זוכרת שלא שאלת.

אופיר כץ: יש לקואליציה בעיה עם זה שהאופוזיציה שואלת שאלות?

מיכל רוזין: לא, לא, לא.

מיכל רוזין: רק רציתי לשאול את בצלאל סמוטריץ', אחרי שנים - - -

אלכס קושניר: מיכל רוזין, אלה שאלות חשובות וענייניות ואין עם זה שום בעיה.

מיכל רוזין: אני לא אמרתי שלא, טוב שהוא נזכר.

אלכס קושניר: אני מבקש שנמשיך, חברים.

בצלאל סמוטריץ': רגע, אבל לא הבנתי, למה זה הממשלה?

אופיר כץ: ה-36 האלה זה בתוך ה-90,000 שאמרנו מקודם?

אסתי פלדמן: לא, זה נוסף על המשרות.

מיכל רוזין: נוסף, כתוב, מילה ראשונה, 'נוסף'.

בצלאל סמוטריץ': רגע, אבל כמה היה בשנה שעברה?

אסתי פלדמן: אני רק אסיים את סעיף קטן (ד) ונמשיך להסביר.

בצלאל סמוטריץ': לכאורה צריכה להיות הלימה בין תחזית התקבולים לבין הסכום של ה-30 מיליארד שנמצא בסעיף קטן (א)?

אסף וקסלר: כן.

בצלאל סמוטריץ': אם אנחנו רוצים שהם יהיו מאוזנים.

אסף וקסלר: יש פירוט של זה בעמוד 375, אם אני זוכר נכון, להצעה.

אסתי פלדמן: 735.

בצלאל סמוטריץ': לא, אני צודק, איתי, ברציונל צריכה להיות הלימה בין הסכום שכתוב בסעיף קטן (א), ה-30 מיליארד של המפעלים העסקיים, לבין הסכום של תחזית התקבולים.

אסתי פלדמן: נכון, של ההוצאה.

אסתי פלדמן: זה אמור להיות אחד לאחד, תסתכל בפירוט בתוך חוק התקציב בהמשך, סך הכול ההכנסות זה 30 מיליארד וסך הכול הוצאות 30 מיליארד.

בצלאל סמוטריץ': מה המשמעות של זה שאנחנו עכשיו בנובמבר נאשר חוק עם תחולה רטרואקטיבית?

אסתי פלדמן: במובן זה שזה לא שהממשלה יכולה להוציא עכשיו עוד 400 מיליארד שקלים.

אסתי פלדמן: אנחנו בעצם כללנו את ההוצאות עד היום ועוד הוצאות נוספות, אבל בעצם חוק התקציב הזה הוא חוק שלם, מלא, לשנה שלמה, לא עבור החודשיים שנותרו עד סוף השנה.

בצלאל סמוטריץ': והוא משקף את מה שעד היום יצא בהתאם לתקציב ההמשכי, על כל תנאיו.

אסתי פלדמן: נכון.

בצלאל סמוטריץ': למה כל כך הרבה?

יובל שטייניץ: מה שהבנו, שהוא לא בדיוק משקף, יש פה תוספת גדולה על ההמשכי.

אסתי פלדמן: הוא לכל הפחות משקף ועוד בנוסף.

אסתי פלדמן: כלומר אנחנו לא מביאים חוק תקציב שמשנה סדרי עדיפויות ובעצם משנה דברים שנעשו אחורה, אבל יש כאן תוספת ניכרת על התקציב ההמשכי.

יובל שטייניץ: בדיוק, כלומר אי אפשר כבר להגיד שזה תקציב המשכי לפי הכללים של תקציב המשכי, כי לקחתם את ההמשכי, בעצם הוספתם לו תוספת ניכרת שבעצם פורצת את כל הכללים של מה שמקובל המשכי.

אסתי פלדמן: נכון, התקציב הזה הוא תקציב רגיל לכל דבר ועניין, הוא לא תקציב לפי חוק יסוד: משק המדינה.

יובל שטייניץ: בסדר, אני אומר שהמילה המשכי, הרי כשעושים תקציב - - -

בצלאל סמוטריץ': לא, עד היום היה המשכי.

יובל שטייניץ: כשאין תקציב אז יש איזה תקציב המשכי שבנוי לפי כללים מסוימים.

איתי טמקין: המסגרת שאושרה פה בוועדה לפני כמה חודשים לתקציב ההמשכי הייתה 420 מיליארד שקל, התקציב שיאושר פה לכל שנת 21' יעמוד על 432.3 או 432.5 מיליארד שקל.

יובל שטייניץ: זה לא תוספת ענקית, אבל זה בפירוש תוספת, אמנם זה על הבסיס של ההמשכי, אבל הופכת את זה לתקציב חדש כי חרגתם מהכללים של ההמשכי.

איתי טמקין: לא, לא, לא, לא חרגנו מהכללים של ההמשכי, מה פתאום?

יובל שטייניץ: החריגה היא לא ענקית, אבל ההמשכי היה 420, לפי הכללים של המשכי, הרי יש כללים לתקציב המשכי, ואתם באתם ואמרתם - - -

איתי טמקין: אם התקציב לא יאושר בקריאה שנייה ושלישית המשרדים יתנהלו עד לסוף השנה עם מסגרת של מזומן והתחייבויות של 420 מיליארד שקל.

איתי טמקין: זה המצב.

יובל שטייניץ: נכון, ברור.

איתי טמקין: אז אין פה חריגה, אף אחד לא חרג.

יובל שטייניץ: לא, לא אמרתי חריגה בלשון גנאי או באיזה שהיא האשמה, לא הבנת אותי נכון, לא אמרתם חרגתם ואתם לא בסדר, אמרתי שמהמתכונת של המשכי חרגתם, כלומר התקציב הזה הוא מבוסס על ההמשכי אבל הוא כבר לא המשכי.

יובל שטייניץ: זה תקציב חדש והוא לא עומד בכללים של ההמשכי.

אלכס קושניר: אז לא חרגנו, חבר הכנסת שטייניץ.

יובל שטייניץ: במובן הזה יצאנו מהמסגרת.

יובל שטייניץ: החריגה, אני מתכוון יצאנו מהמסגרת של ההמשכי, גם אם זה מבוסס על ההמשכי זה כבר לא המשכי.

אלכס קושניר: כי זה תקציב אחר, הוא לא המשכי, זה תקציב רגיל.

יובל שטייניץ: כן, כאילו נוצר רושם שזה המשכי.

יובל שטייניץ: להמשכי יש כללים ברורים.

בצלאל סמוטריץ': איתי, המשרדים יספיקו בחודשיים לממש את הפער של ה-18 מיליארד.

איתי טמקין: 12.

בצלאל סמוטריץ': 18, מ-420 ל-438.

איתי טמקין: 432.

בצלאל סמוטריץ': 438,848,334,000.

אסף וקסלר: לא, התקציב הזה שאתה רואה כתקציב רגיל הוא למעשה תקציב שהוא אינו תקציב פיתוח בחשבון ההון, הוא כולל בתוכו גם את הוצאות הקורונה שאושרו, אותם 68 מיליארד שדיברנו עליהם כאן אתמול.

אסף וקסלר: תקציב רגיל, כלומר תקציב שהממשלה תוכל להוציא, הוא 432, לצדו יש את אותן הוצאות קורונה.

בצלאל סמוטריץ': אז למה אתם לא כותבים את זה בנפרד?

בצלאל סמוטריץ': לפי מה אתם מחליטים מה אתם מפרטים ומה אתם לא מפרטים?

אסף וקסלר: חלק מהוצאות הקורונה הן גם מחולקות להוצאות רגילות והוצאות פיתוח, לכן זה הניואנס פה.

בצלאל סמוטריץ': אז למה אתם לא כותבים את זה?

בצלאל סמוטריץ': למה אתם לא כותבים, יש טוטאל 609, איך זה מתחלק?

בצלאל סמוטריץ': תעשה 432, 6 ו-170.

איתי טמקין: בספרים שיש לכם של הצעת חוק התקציב יש לכם דף ריכוז, הדף הראשון הוא דף ריכוז, שבדיוק מפרט את החישוב שעכשיו אתה תיארת פה, ממש שורה אחרי שורה, את החישוב שתיארת כאן, ניתן לראות אותו בספרים שמונחים בפניכם.

בצלאל סמוטריץ': לפי מה אתם מחליטים מה מפרטים פה, מה יורד למטה ל – שאלתי כבר שלוש שאלות כאלה.

איתי טמקין: זה נוסח חוק שרץ איתנו שנים.

בצלאל סמוטריץ': זה שטעיתם שנים מותר לתקן.

איתי טמקין: ובנוסף בשנים האחרונות, בגלל שעלו שאלות כאלה - - - (היו"ר ולדימיר בליאק)

בצלאל סמוטריץ': יש יועצת משפטית חדשה לוועדה, זו הזדמנות טובה, שנה ראשונה שהיא עושה תקציב.

אופיר כץ: לרענן.

קריאה: עוד לא.

בצלאל סמוטריץ': לא, לא, עזוב רגע רשמית מכרזים, אבל חדשה בתפקיד, בפועל, היועצת המשפטית לוועדה בפועל.

בצלאל סמוטריץ': תעשי לא עם הראש, שהפרוטוקול ירשום את זה, זה בסדר, אני אמרתי.

בצלאל סמוטריץ': הזדמנות טובה, אם יש פה דברים מעוותים שסתם כתובים באמת ברמת כיתה א' אז אפשר לסדר אותם.

איתי טמקין: הבאנו לכם בחוברות שמציגות את התקציב, החוברת של המספרים, העמוד הראשון הוא עמוד ריכוז שמציג גג לכל משרד וגם מציג את החישוב של מגבלת ההוצאה, את הוצאות הקורונה וכמה יש בתקציב הכללי, כולל החזר החובות.

בצלאל סמוטריץ': הבנתי, מצוין.

בצלאל סמוטריץ': לשם שינוי לא טענתי שאתם מסתירים, זה יבוא אחר כך.

בצלאל סמוטריץ': יש לי שאלה, למה מפורסם ברשומות תוך שלושה חודשים?

בצלאל סמוטריץ': חוקים בדרך כלל תוך 14 יום מפורסמים ברשומות, מה זה?

אסתי פלדמן: יש פה כמה אלמנטים שצריך להביא בחשבון.

אסתי פלדמן: אחת, את העניין שמדובר בחוק שצריך לסדר אותו יחד עם דפי החלפה ויש עליו עבודה ניכרת, וגם יש - - -

בצלאל סמוטריץ': אבל העבודה הניכרת זה לפני שאתם מעלים אותו למליאה.

אסתי פלדמן: רגע, רגע.

אסתי פלדמן: ויש היבטים נוספים, כמו למשל סעיף מבקר המדינה שצריך לאשר בוועדת הכספים את תקציב המבקר וזה משתלב רק לאחר מכן בתוך חוק התקציב שאנחנו מפרסמים.

ולדימיר בליאק: זה תמיד שלושה חודשים?

אסתי פלדמן: כן.

אופיר כץ: המבקר, מתי מגיע?

אסתי פלדמן: בדרך כלל זה מגיע - - -

אופיר כץ: לפני ההצבעה.

בצלאל סמוטריץ': אבל הטוטאל של המבקר כן נמצא פה בתוך ה-432.

טמיר כהן: תקציב המבקר לשנת 21' כבר אושר בוועדה והוא נכלל בתקציב הזה.

טמיר כהן: בתקציב 22' הוא לא - - -

בצלאל סמוטריץ': נו, אז מה הבעיה?

בצלאל סמוטריץ': אנחנו ב-21' עכשיו, אז אם אפשר לפרסם אותו תוך 14 יום נפרסם אותו תוך 14 יום.

ולדימיר בליאק: טוב, אנחנו עוד נחזור לזה.

בצלאל סמוטריץ': לא כל יום מביאים תקציב בנובמבר.

בצלאל סמוטריץ': שאלנו למה צריך שלושה חודשים לפרסום ברשומות.

בצלאל סמוטריץ': תקציב המבקר כבר אושר.

אסתי פלדמן: אנחנו לא מפרסמים את החוק ברשומות, זה הלשכה המשפטית של הכנסת.

בצלאל סמוטריץ': אם אני מבין נכון, את כל עבודת הסידור והארגון והנוסח וכו' אתם צריכים לעשות לפני שאתם מעלים למליאה, הרי אנחנו לא נצביע על חוק מסוים ואחר כך תתקנו אותו בחדרי חדרים.

בצלאל סמוטריץ': אז לכאורה החוק מוכן, כשהוא עובר קריאה שנייה ושלישית הוא מוכן, למה שהוא לא יפורסם תוך 14 יום?

שלומית ארליך: יש לו משמעויות גם מבחינת הרשומות.

שלומית ארליך: זה חוק שהעבודה עליו היא מאוד מאוד דרמטית, גם אחרי שהוא עובר במליאה עוד צריך לסדר אותו, להביא אותו להכנה לפני הפרסום ברשומות וזה לוקח זמן.

ולדימיר בליאק: אנחנו עוד נחזור לשאלה הזאת, בצלאל.

ולדימיר בליאק: אנחנו סיימנו עם ההקראה של החלק המילולי של תקציב 21', אני רוצה - - -

בצלאל סמוטריץ': למה, את התוספות לא צריך להקריא?

ולדימיר בליאק: לא, אני רוצה כרגע לעבור להקראה של החלק המילולי של תקציב 22' ולאחר מכן אנחנו נמשיך.

בצלאל סמוטריץ': עכשיו, איך אתה רוצה שנעשה את זה, לשאול שוב את כל השאלות לפי סעיף גם לזה?

ולדימיר בליאק: אז אני חושב שחבל לשאול כי כבר קיבלת תשובות.

אופיר כץ: הוא קיבל תשובות על 2021.

מיכל רוזין: זה נקרא שאלת קיטבג.

בצלאל סמוטריץ': מיכל, את לא מגיעה לפה בדרך כלל, יש פה דינמיקה, נו באמת.

נירה שפק: אבל נראה שאתה מאוד אוהב את הדינמיקה אצלנו.

בצלאל סמוטריץ': אני פה שש שנים.

בצלאל סמוטריץ': אני לומד להתרגל להפרשי הדינמיקה בין גפני לאלכס.

אסתי פלדמן: אני מתחילה.

משה גפני: אנחנו לא מאשרים תקציב דו שנתי, אנחנו מאשרים באותו יום, באותה הצבעה כמעט, שני תקציבים.

אסתי פלדמן: אמת, מדובר בשני תקציבים נפרדים.

פרק ב': אני רק אציין שבעקבות התיקון שהתקבל כאן אתמול לגבי חוק יסודות התקציב והסכום החד פעמי, סעיף 2 מתוקן, אני חושבת שהוא בפניכם.

שלומית ארליך: לא, צריך להגיד את הסכום, אסתי.

שלומית ארליך: תגידי את הסכום שאתם מבקשים לתקן.

אסתי פלדמן: בסדר.

אסתי פלדמן: אני אקרא את הסכום לאחר תיקונו, שלומית?

שלומית ארליך: הסכום היום הוא 562,934,898,000 ובמקום 562 אתם מבקשים להביא 572.

אסתי פלדמן: נכון.

אופיר כץ: מה רשום פה?

אופיר כץ: זה לא מה שהם רוצים?

בצלאל סמוטריץ': פה כתוב 562.

שלומית ארליך: בכחול רשום 562 והם רוצים להביא 572, להעלות בעשרה מיליארד שקלים, שזה בעצם משקף את התיקון שהם הביאו לנו בחוק המסגרות בתוך - - -

אופיר כץ: אז זה נושא חדש.

בצלאל סמוטריץ': למה אתה אומר את זה עכשיו, יא ליצן?

בצלאל סמוטריץ': חכה לפני שהם ירצו להצביע ואז תגיד.

בצלאל סמוטריץ': זה מה שקורה למי שלא נמצא בתפקיד שנים.

משה גפני: אבל למה הגדלתם?

שלומית ארליך: פה יש התאמה בסכום, במקום 391, 401.

משה גפני: למה הגדלתם בעשרה מיליארד?

אסתי פלדמן: אני רק אסיים ואני אסביר.

אסתי פלדמן: תודה.

שלומית ארליך: 102.

בצלאל סמוטריץ': איפה את קוראת, איזה סעיף?

אסתי פלדמן: סעיף קטן (א).

שלומית ארליך: המורכב מתקציב רגיל בסך, במקום 391 בא 401,153,102,000.

משה גפני: למה?

משה גפני: למה?

ולדימיר בליאק: היא תסביר, חבר הכנסת גפני, תן לה לסיים להקריא.

משה גפני: להקריא זה לא הדבר הכי חשוב.

אסתי פלדמן: אנחנו הצענו, הדבר נעשה בעקבות דיון ארוך אתמול בוועדת הכספים, לעשות תיקון בחוק המסגרות כך שייווסף לסכום ההוצאה המותר בשנת הכספים 2022 2.3% המהווים עשרה מיליארד תוספת חד פעמית לצורך התמודדות עם המשבר שנוצר עקב נגיף הקורונה.

בצלאל סמוטריץ': לרזרבה.

איתי טמקין: זה הולך לרזרבה הכללית.

אסתי פלדמן: כל העברה מתוך אותה רזרבה תהיה תלויה, בין היתר, באישור ועדת הכספים ובין היתר איזה שהוא מנגנון - - -

משה גפני: מאיפה מגיע הכסף הקואליציוני, מעשרה המיליארד האלה?

אסתי פלדמן: אלה עשרה מיליארד לצורך התמודדות עם משבר הקורונה.

משה גפני: אני שואל מאיפה בא הכסף הקואליציוני, מה שראיתי עכשיו?

אסתי פלדמן: זה כסף להוצאה, הכסף הקואליציוני קבוע בסעיפים אחרים.

בצלאל סמוטריץ': אני אתרגם את השאלה של חבר הכנסת גפני.

משה גפני: מה, היא לא הבינה?

בצלאל סמוטריץ': תן לי לעזור לך.

בצלאל סמוטריץ': ההסכמים הקואליציוניים נועדו לשמור בין היתר על היציבות של הקואליציה.

בצלאל סמוטריץ': טמקין, תקשיב טוב, חבל שלא שאלתי אותה אתמול, מזל שגפני עורר אותי לעניין.

בצלאל סמוטריץ': הרי אם ההסכמים הקואליציוניים יופרו היציבות של הקואליציה תתערער, עכשיו ברור שאי אפשר לטפל טוב במשבר הקורונה כשאין ממשלה יציבה, אז האם אתם יכולים להגדיר גם את ההסכמים הקואליציוניים כצורך של התמודדות עם משבר הקורונה כי בלי זה היציבות של הקואליציה לא תהיה ואז גם אי אפשר להתמודד עם הקורונה נכון.

מיכל רוזין: היא תהיה, תהיה.

איתי טמקין: התשובה היא לא.

משה גפני: מה לא?

איתי טמקין: אי אפשר לממן מהכסף שיהיה ברזרבה הכללית לצורך התמודדות עם משבר הקורונה הסכמים קואליציוניים.

משה גפני: שאלתי שאלה, לא מה ששאל בצלאל.

איתי טמקין: הוא שאל ועניתי.

משה גפני: בסדר, אבל אני שאלתי, אתם לא מתחשבים בי.

משה גפני: שאלתי מאיפה מממנים את הכסף הקואליציוני שהונח פה?

משה גפני: למשל חתולי הרחוב, מאיפה הכסף?

איתי טמקין: אני אענה.

בצלאל סמוטריץ': יאיר לפיד חפר בין יצהר לאיתמר ומצא שם כסף.

משה גפני: מאיפה הכסף?

משה גפני: תעשה לי טובה, אל תעזור לו.

ולדימיר בליאק: חבר הכנסת גפני, אתה רוצה לשאול או לקבל גם תשובה?

משה גפני: לשאול, לשאול, לשאול.

משה גפני: אתה לא מגן עליי.

ולדימיר בליאק: שאלת, תן לענות.

משה גפני: בבקשה.

נירה שפק: לא, אבל הוא לא רוצה שיענו לו, הוא רוצה רק לשאול.

ינון אזולאי: נירה, נעשית דוברת של גפני?

נירה שפק: תמיד.

ינון אזולאי: לא, אין לו דוברות.

נירה שפק: איך אתה יודע?

נירה שפק: ואם הוא פנה אליי?

ולדימיר בליאק: איתי, בבקשה.

איתי טמקין: אני מחלק את התשובה לשניים, חבר הכנסת גפני.

איתי טמקין: יש את ההסכמים הקואליציוניים שעוגנו בהחלטת ממשלה ביום ראשון, חלקם כבר עוגנו בעת אישור התקציב בממשלה.

אופיר כץ: אגב, כל ההסכמים שאנחנו רואים זה מופיע בדף הזה שקיבלנו?

איתי טמקין: יש שני מקומות שההסכמים הקואליציוניים עוגנו בהם, האחד זה בדף שאתם רואים מול עיניכם ואחד בשתי החלטות ממשלה שעברו, אחת ב-1 באוגוסט ואחת לפני יומיים.

אופיר כץ: למשל את ההסכם עם רע"מ לא ראיתי, איפה הוא נמצא?

איתי טמקין: רע"מ, אני חושב שאתמול היועץ המשפטי של האוצר התייחס לזה, עברה החלטת ממשלה גם כן שמעגנת את כל הכספים שיהיו בתקציב עד שנת 2026 בתוך החלטת הממשלה, אפשר לראות את כל הכספים שעוגנו בתוך החלטת הממשלה של החברה הערבית.

בצלאל סמוטריץ': וזה נכנס בדפי ההחלפה?

איתי טמקין: לא, זה לא נכנס לדפי ההחלפה.

איתי טמקין: מה שנכנס בדפי ההחלפה זה מה שאתם - - -

משה גפני: אני רק רוצה שתזכור כל הזמן שמי ששאל את השאלה זה אני ולכן כל מה שמנסים לבלבל אותך, אתה הרי לא מתבלבל, זה ידוע.

משה גפני: שאלתי שאלה, אתה מתחיל לענות לי, בתחילה עובדי עבודה זרה, כמו שאומרים בהגדה של פסח, באוגוסט הייתה החלטת ממשלה.

משה גפני: אני שואל שאלה, חבר הכנסת מאיר יצחק הלוי הגיש בקשה, הוא קיבל כסף להסיע את הנוסעים מאילת שמגיעים לשדה התעופה, שיוכלו לנסוע לתל אביב.

בצלאל סמוטריץ': חשוב מאוד.

בצלאל סמוטריץ': מטרה חשובה מאוד.

ולדימיר בליאק: מה השאלה?

משה גפני: למשל.

משה גפני: זה דבר שאני תומך בו מאוד, אני חושב שנעשה עוול כלפי תושבי אילת שסגרו את שדה דב, אני חושב שזאת הייתה שגיאה, אני מקבל את זה, אבל אם זה מה שצריך להיות זה צריך להיות בתוך תקציב המשרד.

משה גפני: למה מאיר יצחק הלוי צריך להביא את זה בכספים קואליציוניים ומאיפה אתם מביאים את זה?

משה גפני: מאיפה שאתם מביאים את זה תשימו בתוך המשרד

ולדימיר בליאק: זה אף פעם לא קרה אצלך, נכון, חבר הכנסת גפני?

משה גפני: קרה מאה פעמים.

ולדימיר בליאק: אני חושב שבאגף התקציבים הבינו את השאלה ועכשיו אתה תיתן להם לענות.

משה גפני: למה, אתה בלחץ מזה?

ולדימיר בליאק: לא.

ולדימיר בליאק: אני נראה לכם בלחץ?

משה גפני: לא, אם אצלי היה לא בסדר גם עכשיו צריך שיהיה לא בסדר?

ולדימיר בליאק: אתה שאלת שאלה, נכון?

משה גפני: שאלתי שאלה, אני רוצה תשובה.

ינון אזולאי: לא, הוא טוען שהוא בא ועונה לאחרים והוא רוצה שהוא יענה דווקא לו והוא צודק.

איתי טמקין: זה שחידדת את השאלה יגרום לי להאריך את התשובה שלי עוד יותר כי הוספת פה עוד שאלה, אבל אני אענה על הכול.

איתי טמקין: קודם כל התקציב שמונח בפניכם תמיד הוא בהתאם לסדרי העדיפויות הממשלתיים שנקבעים על ידי המשרד הרלוונטי ומשרד האוצר.

איתי טמקין: בסוף אם משרד התחבורה, שהוא הגיש את הצעת התקציב יחד עם משרד האוצר, החליט לא לכלול הוצאה מסוימת, לצורך העניין ההוצאה שדיברנו עליה פה לפני רגע.

משה גפני: לא, הבאתי דוגמה, אבל אני יכול להביא דוגמאות אחרות.

איתי טמקין: בסדר, אני ממשיך עם אותה דוגמה.

איתי טמקין: באפשרותם של חברי הכנסת במהלך הדיון כאן בכנסת לבקש לערוך שינויים בהצעת התקציב, השינויים האלה צריכים להיות מובאים לפניכם כאן במסגרת אותם הסכמים, זה חלק מהליך אישור התקציב, זה נראה לי שכולנו נסכים שכך צריך להיות מאושר תקציב, לוועדה יש אפשרות לשנות את הצעת התקציב שהממשלה מגישה.

איתי טמקין: לגבי נושא של מקורות ושימושים, שאתה מתייחס, מאיפה הכסף.

איתי טמקין: פה אני אחלק את התשובה לשניים.

איתי טמקין: אחת, כל הסיכומים שנקבעו בממשלה הם סיכומים שהיו ידועים בעת אישור מסגרות התקציב בממשלה ולכן כשאישרנו את אותו תקציב של 452 מיליארד, לצורך העניין, לשנת 2022, כבר שמרנו את המקורות לדבר הזה, זה היה חלק ממחויבויות הממשלה שגדלו בגין אותם הסכמים קואליציוניים.

איתי טמקין: מה שקורה כאן בכנסת, ההסכמים התוספתיים שנוספים כאן בכנסת, לממשלה אין מקור כשהיא יוצאת לדרך והיא צריכה להתאים בגינם את התקציב.

איתי טמקין: בשלב הזה, לשמחתנו, את שנת 21' לכל הפחות, כרגע את שנת 22' עשינו בצורה הזאת, הוצאות הריבית יותר נמוכות מההוצאות שהנחנו כאן לפני ארבעה חודשים, בין היתר שיחה שניהלנו פה אתמול על גובה הגירעון שיהיה בסוף השנה, ולכן בדפי ההחלפה שאתם רואים פה אתם רואים מצד אחד תוספת למקומות שההסכמים האלה באים למלא ומצד שני אנחנו מפחיתים פה את תקציב הריבית כדי לאזן את המעבר הזה.

איתי טמקין: עשינו ככה גם ב-21' וגם ב-22'.

איתי טמקין: אנחנו מאמינים שבהיקפים האלה, עם ההפחתות הצפויות בריבית נדע לעמוד בשלב הזה.

איתי טמקין: ככל שהממשלה לא תדע לעמוד והיא תצטרך לממש מחויבויות בהמשך היא תצטרך להתאים את סדר העדיפויות תוך כדי שנה.

איתי טמקין: אבל נכון לשלב הזה אנחנו יודעים לממן את זה עם ההפחתה הצפויה בתקציב הריבית.

בצלאל סמוטריץ': שהיא תוצר של מה?

משה גפני: אם לא היה הפחתה בריבית?

איתי טמקין: בשנים קודמות, לצורך העניין, הממשלה חזרה בסוף הליך התקציב ואישרה תמיד קיצוץ רוחבי, רגע לפני אישור התקציב אושר עוד קיצוץ רוחבי לשנת התקציב עצמה, שהיא מאושרת, כדי לממן את אותם סיכומים.

איתי טמקין: זה מה שקרה לנו בתקציבים האחרונים שאושרו כאן.

משה גפני: והתוספת, מה שיש בדפים שחילקו לנו, מה שעדיין אין אישור של היועץ המשפטי, מה עם זה?

משה גפני: לזה גם יש כסף?

איתי טמקין: איזה דברים?

ולדימיר בליאק: זה מה שהוא ענה עכשיו, חבר הכנסת גפני.

אסתי פלדמן: הבדיקה היא לגבי הוצאת הכספים.

ולדימיר בליאק: זה בדיוק מה שהוא ענה עכשיו.

ינון אזולאי: לא, הוא לא ענה על זה.

ינון אזולאי: אלו סכומים שנמצאים בבדיקה, עליהם אנחנו מדברים.

איתי טמקין: כל דבר שיש לגביו בדיקה אני שומר לו - - -

משה גפני: איתי, שנייה.

משה גפני: אתה מבין ואתה מכיר, אבל יש פה חברים חדשים שלא כל כך מבינים ומכירים.

איתי טמקין: אז אני אסביר שוב פעם.

משה גפני: לא, אל תגיד שוב פעם, אני רק אסביר את השאלה.

משה גפני: היו דברים שאנחנו הבאנו לכם, שאמרנו שהחברים בוועדה חושבים שצריך להוסיף את זה גם בתקציב ואמרתם שאם אין אישור של היועץ המשפטי לממשלה, שעוד אין את האישור שלו, לא מכניסים את זה אפילו בדפים.

איתי טמקין: זה עדיין נכון.

משה גפני: אני ביקשתי להכניס את זה בדפים, אתם אמרתם ש - - -

איתי טמקין: לא, אני אחדד.

משה גפני: אל תחדד, תשמע קודם.

משה גפני: לא נעים לך לשמוע, ריבונו של עולם?

משה גפני: אמרתם לי, באוזניי שמעתי מכם, שדברים שאין אישור של היועץ המשפטי לממשלה מתעלמים מזה, עדיין לא כותבים את זה.

משה גפני: פה כתבו גם דברים כאלה שהיועץ המשפטי עדיין בבדיקה.

איתי טמקין: נכון.

איתי טמקין: בשלב הזה הכסף לא מתוקצב.

משה גפני: אבל הוא כתוב.

משה גפני: אני ביקשתי מכם לכתוב.

ינון אזולאי: אבל זה מה שהם באו לשנות, אתה לא מבין?

משה גפני: זה מה שנקרא ממשלת הריפוי?

ינון אזולאי: הריפוי, העיסוי, השינוי.

משה גפני: כן, לא נתתם לי לכתוב.

משה גפני: אמנם לא ביקשתי בשביל חתולי רחוב, אבל בסדר.

משה גפני: מה התשובה?

איתי טמקין: אין כרגע אישורים משפטיים לגבי ההוצאות האלה, זה מצוין בדף שמובא בפניכם ולכן בדפי ההחלפה הכסף כרגע מוכנס לסעיפי הרזרבה של אותם סעיפים, לא לסעיפים עצמם.

איתי טמקין: לצורך העניין אם חבר כנסת מסוים, הסיכום איתו נגע לכסף בתקציב החינוך, בתקנה מסוימת בתקציב החינוך, הכסף לא מגיע לתקנה כרגע במשרד החינוך, הוא מגיע לתכנית הרזרבה של משרד החינוך.

איתי טמקין: לאחר אישור משפטי אנחנו נבוא לכאן להעברה תקציבית בוועדת הכספים ונעביר את הכסף מהרזרבה לייעוד הספציפי.

משה גפני: תודה.

משה גפני: אדוני היושב ראש, אני רק רוצה להגיד לך, אני כבר לא מתרגז על שום דבר, אבל שתדע שאת מה שאיתי אמר עכשיו אני ביקשתי בתקציב הקודם שאישרנו כאן, היו חברים שאמרו שיש סעיפים - - -

ולדימיר בליאק: שזה היה מזמן.

משה גפני: בסוף 2020.

משה גפני: על כל פנים אני ביקשתי את אותם סעיפים שלא מאושרים על ידי היועץ המשפטי לממשלה, להכניס את זה בדפים ולהביא את זה לאישור אחרי שהיועץ המשפטי לממשלה יאשר את זה.

משה גפני: אגף התקציבים לא הסכים.

משה גפני: עכשיו הוא כן הסכים.

משה גפני: כנראה שהייתה רוח ממרום שאמרה להם שצריך עכשיו כן להכניס את זה, אז לא הכנסתם.

ינון אזולאי: אולי זה היה יועץ משפטי אחר.

משה גפני: יש כמה הבדלים בין מה שהיה פעם לבין מה שיש היום.

בצלאל סמוטריץ': אגב, רק להשלים את התמונה, אין בזה היגיון.

בצלאל סמוטריץ': ההיגיון אומר שזה צריך לעבור כבר עכשיו לאותה תקנה ולא לחזור אלינו אחר כך וחוות הדעת המשפטית אמורה לעכב את המימוש בפועל.

בצלאל סמוטריץ': אין שום היגיון.

משה גפני: הם לא סבורים כך.

בצלאל סמוטריץ': זה לא הם, זה היועץ המשפטי לממשלה והיה לי איתו על זה ויכוח גדול.

בצלאל סמוטריץ': אין שום היגיון שהכסף יישב באיזה רזרבה ויצטרך לבוא לפה אחר כך עוד הפעם וימרחו את הח"כ הזה עוד פעם בזפת ובנוצות.

בצלאל סמוטריץ': זה מוגדר, ייתן הנחיה היועץ המשפטי לממשלה, אל תוציאו את הכסף ואל תפעילו אותו.

איתי טמקין: כמו שאמרת, זו שאלה ליועץ המשפטי לממשלה.

איתי טמקין: (היו"ר אלכס קושניר)

בצלאל סמוטריץ': אבל אנחנו כנסת, אנחנו לא עובדים אצלו.

בצלאל סמוטריץ': אלכס, אנחנו לא עובדים אצל היועץ המשפטי לממשלה, אפשר להכניס את ה - - -

אלכס קושניר: אפשר לתת לי תקציר של האירוע?

משה גפני: אני לא שאלתי את מה שבצלאל שאל.

בצלאל סמוטריץ': גם לי מותר לשאול פה.

משה גפני: לא, אני שאלתי מה ההבדל, למה לי אמרו לא והפעם כן רשמו.

איתי טמקין: אני חייב להגיד, חבר הכנסת גפני, אני מוציא את תקציב 2019, שלא הוצגו בפני הכנסת סיכומים תקציביים, הכול עוגן בהחלטת ממשלה.

איתי טמקין: בסיכומים של שנות התקציב 15' ו-16' ו-17' ו-18' הנוהל היה יותר מקל מהנוהל שאתם רואים לפניכם היום.

איתי טמקין: בסיכומים של השנים האלה הכסף חולק לשניים, רוב הכסף כבר חיכה בתקנות עצמן, בפרקטיקה שעכשיו מציע חבר הכנסת סמוטריץ', ואחר כך חיכה לאישור של יועץ משפטי.

איתי טמקין: רק תקנות שהוגדרו כנהנה בודד, רק הן היו בפרקטיקה שמתוארת פה, אבל כל הכסף - - -

נירה שפק: לא, אבל, איתי, השאלה שנשאלת פה, האם הכספים האלה שייקח להן בתוך ההעברות לפחות חודש, האם הם ימומשו עד סוף 21'?

בצלאל סמוטריץ': לא, חד משמעית לא.

בצלאל סמוטריץ': אל תפנטזו.

רם שפע: אני רוצה רגע להוסיף.

בצלאל סמוטריץ': אבל תן לי, רם, לחזור לאלכס.

רם שפע: בוא נישאר בסעיף הזה.

אלכס קושניר: חבר'ה, לא כולם ביחד.

אלכס קושניר: רם, בבקשה.

רם שפע: מכיוון שגם אני עסקתי בשאלה הזאת במהלך היום וגם בדקתי משפטית את השאלה האם ההסכמים שעוגנו בהחלטות הממשלה צריכים להגיע לפה ובאיזה אופן.

רם שפע: גם אני הבנתי שגם בשנים הקודמות, בתקציבים הקודמים, זה היה הנוהל.

רם שפע: גם אני חושב שצריך לבדוק את הנוהג הזה, נראה לי שדברים שמוסכמים בממשלה צריכים גם להגיע לפה.

רם שפע: זה נשמע מהותית נכון, אבל זאת לא שאלה - - -

בצלאל סמוטריץ': אבל השאלה שלי הייתה אחרת.

אלכס קושניר: תנו לרם לסיים ואז יובל שטייניץ.

רם שפע: בעניין הזה, ומכיוון שהיו הרבה מאוד סעיפים גם בהחלטת הממשלה שעברה ביום ראשון שהיו חשובים גם לנו, סיעות הקואליציה, גם לי אישית בחלק מהסעיפים, גם אני אשמח לנסות להבין איך אנחנו יודעים שההחלטות שהוחלטו שם, ומכיוון שחלקן קשורות להוצאות שצריכות להיות ב-21' ויש לנו 45 יום מרגע אישור התקציב, אנחנו נגיע למצב שאנחנו מעמידים בסכנה את חלק מהסיכומים האלה.

רם שפע: איך אנחנו מוודאים?

משה גפני: לא מעמידים בסכנה, זה לא יעבור ב-2021.

רם שפע: מכיוון שאני אופטימי מראש אז אני אומר שזה מעמיד בסכנה.

אלכס קושניר: הוגשו נושאים חדשים או לא הוגשו נושאים חדשים?

משה גפני: לא, בסעיפים האלה לא.

ינון אזולאי: שני נושאים חדשים.

אלכס קושניר: שני נושאים חדשים על מה?

בצלאל סמוטריץ': אחד, על עשרה המיליארד תוספת.

נעמה לזימי: אני מחכה לתשובה של טמקין.

אלכס קושניר: שנייה, משהו טכני, נעמה.

שלומית ארליך: הגיש חבר הכנסת אופיר כץ, והצטרף אליו חבר הכנסת ינון אזולאי, טענת נושא חדש לגבי הסכומים בסעיף 2(א) ששונו.

אלכס קושניר: אוקיי, זה מופיע כנושא חדש אחד או שניים?

אלכס קושניר: מבחינת ההצבעות בוועדת הכנסת.

אופיר כץ: אחד.

אסתי פלדמן: אני מבקשת רק אם אפשר לסיים את ההקראה ואז נחזור לשאלות?

אלכס קושניר: לא, שנייה, אסתי.

אלכס קושניר: רם, סיימת?

רם שפע: כן, אבל - - -

אלכס קושניר: יש פה סבב של חברי כנסת שרוצים לשאול שאלות.

בצלאל סמוטריץ': רם, יש נושאים שעברו בממשלה ולא נכנסים לתוך התקציב?

רם שפע: הם נכנסים לתקציב, אבל כמו שטמקין הסביר.

בצלאל סמוטריץ': מה פתאום?

בצלאל סמוטריץ': רק מה שאין לו אישור יועץ משפטי.

רם שפע: לא.

בצלאל סמוטריץ': בטח שכן.

נעמה לזימי: ו-45 יום לייעוץ משפטי?

נעמה לזימי: אז ברור שאין - - -

בצלאל סמוטריץ': רק מה שאין חוות דעת משפטית.

איתי טמקין: מה שיש לו חוות דעת משפטית נכנס בהצעת התקציב.

בצלאל סמוטריץ': יפה, ומה שאין לו הולך לרזרבה.

נעמה לזימי: ומה שלא לא ממומש.

נעמה לזימי: איך, איתי?

איתי טמקין: אתה מבלבל בין ההחלטה של אוגוסט ל - - -

בצלאל סמוטריץ': אני לא מבלבל את ההחלטה של אוגוסט.

איתי טמקין: לענות?

אלכס קושניר: לא, קודם כל שאלה של יובל שטייניץ ואחר כך.

יובל שטייניץ: חלפו כבר שמונה שנים מאז שכיהנתי כשר אוצר, אז אני לא כל כך זוכר, אבל אני רוצה לשאול שאלת הבהרה כזו.

יובל שטייניץ: אתם מדברים על כספים שחברי כנסת ביקשו למטרות מסוימות.

יובל שטייניץ: למיטב ידיעתי יש בכנסת כ-120 חברי כנסת, האם 120 חברי כנסת קיבלו את הזכות להקציב כספים למטרות ציבוריות חשובות שנראות להם או כמה חברי כנסת קיבלו זכות כזו ואיך מחליטים איזה חברי כנסת מקבלים את הזכות הזו להקציב כספים מתקציב המדינה ואיזה לא?

יובל שטייניץ: כשמדובר במפלגות זה מאוד ברור, יש מפלגות קואליציה וההסכמים הקואליציוניים הם של מפלגות הקואליציה, אבל כשמדובר בחברי כנסת, לכאורה על פניו צריכה להיות שוויוניות, ואם לחברי כנסת יש את הזכות להפנות כספים למטרות ציבוריות ראויות, אבל שכל אחד מהם מציע או רואה לנכון, לכאורה הזכות הזאת לא יכולה להפלות בין חבר כנסת אחד לאחר, בין חבר כנסת למשל ממפלגות הקואליציה למפלגות האופוזיציה.

יובל שטייניץ: אז קודם כל יש לי שאלה אינפורמטיבית, כמה חברי כנסת הפעם יש להם הקצבות כאלה או סכומים כאלה בתקציב, ושנית האם יש איזה קריטריונים שקובעים האם זה כל חברי כנסת או שקובעים איזה חברי כנסת כן ואיזה חברי כנסת לא, ואם המצב הוא, ואני לא אומר שזה לא היה בעבר, אבל אני שואל שאלה עקרונית, אם המצב הוא שיש סכומים שמוקצבים, לא רק למפלגות לפי הסכמים קואליציוניים, אלא לחברי כנסת, האם לא ראוי ונכון, בשם ערך השוויוניות במעמדם של 120 חברי כנסת, שאו שזה יבוטל או שזה יוקצב בצורה שוויונית או לפי קריטריונים שוויוניים ויהיה פתוח לכל חבר כנסת וחבר כנסת.

יובל שטייניץ: אז יש פה גם שאלה אינפורמטיבית וגם שאלה עקרונית.

איתי טמקין: אני אענה ברמה המקצועית.

אלכס קושניר: רגע, עוד שאלות לאגף התקציבים?

משה גפני: זו שאלה פגז, שאלה ממש רצינית.

משה גפני: שאלה, האם בדפי ההחלפה נכנסו הסכומים האלה, הכספים האלה?

איתי טמקין: כן.

אלכס קושניר: התשובה היא כן.

אלכס קושניר: רם, רצית לשאול משהו?

רם שפע: בהמשך לשאלה שלי, רק כדי להבין, זה מתכתב גם עם השאלות שחלקם העלו, שבעצם איפה אנחנו יכולים לראות – אני מוסיף עוד קומה לשאלה, אותם סכומים שפורטו בהסכמים הקואליציוניים, אם אני מבין נכון בתוך דפי ההחלפה הם בתכנית תקציבית 45.05.02, זה מה שהצלחתי לברר, אבל אני מנסה להבין באיזה תכנית תקציבית הם מופיעים עכשיו, כמו שהוא אמר שהם בתוך רזרבות.

רם שפע: איפה זה מופיע עד לשלב שנגיע לפה שוב.

אסף וקסלר: אז כמו שאיתי ציין, התקציבים, מה שאין בגינו חוות דעת משפטית, הם נמצאים בתכניות הרזרבה בכל סעיף.

אסף וקסלר: כלומר תקציבים שמיועדים למשרד החינוך ואין בגינם חוות דעת משפטית הם בתוך תכנית הרזרבה במשרד החינוך.

אסף וקסלר: כמו שאיתי ציין אתמול ביחס לפניות עודפים, גם ביחס לפניות תקציביות נוספות אנחנו נפנה לוועדה בהקדם האפשרי מיד לאחר אישור התקציב ואנחנו נבקש כבר כאן מהוועדה לקיים דיונים כמה שניתן בהקדם כדי לבצע את אותן העברות תקציביות.

אסף וקסלר: מבחינת הפרוצדורה בחוות הדעת המשפטיות, כבר החלה העבודה עליהן במשרדים, להערכתנו בימים הקרובים הם כבר ייצאו מהמשרדים, יעברו את כל התהליך הנדרש ואנחנו נוכל להקצות את הכספים כאן בוועדה מיד לאחר אישור התקציב.

רם שפע: והחשש שהעלינו פה לגבי ה-45 יום, שהם מתנגשים עם סוף שנת התקציב?

אסף וקסלר: אנחנו סבורים שבמרבית המקרים, אם לא בכולם, למשרדים יש יכולת לבצע את ההתקשרויות הנדרשות, לבצע את המימוש שלהן.

משה גפני: אפשר לדעת, אדוני היושב ראש, שאלה אינפורמטיבית.

בצלאל סמוטריץ': לא, אני קיבלתי עכשיו אישור.

משה גפני: רק אחרי זה שאלה אינפורמטיבית.

בצלאל סמוטריץ': קודם כל העצה שאני אתן לחבריי פה מהקואליציה היא לדרוש התחייבות עכשיו.

בצלאל סמוטריץ': אתה שומע, רם?

בצלאל סמוטריץ': העצה שאני נותן לך מניסיון העבר זה לדרוש התחייבות כאן מאגף התקציבים.

בצלאל סמוטריץ': אני נותן לך עצה טובה, זה לא קורה הרבה.

רם שפע: תאמין לי שאני מקשיב גם לך תוך כדי.

בצלאל סמוטריץ': זה לדרוש התחייבות של אגף התקציבים שמה שלא ימומש מהכספים הקואליציוניים ב-2021 יעבור אוטומטית ללא קיצוץ כעודפים ל-2022.

בצלאל סמוטריץ': זה נכון בוודאי בהינתן שיש בסך הכול 45 יום, חבל שתאמרו לא אמת, רוב המשרדים, כל דבר שהוא יחסית חדש, גם אם הוא בתקנה קיימת, ואני מניח שחברי כנסת שהיו הרבה זמן באופוזיציה ונכנסו לקואליציה, יש להם סדר עדיפות משלהם, כל מה שהוא לא ברוטינה של עבודת המשרדים אין כמעט סיכוי בעולם שהמשרדים יצליחו לממש אותו ולהוציא התחייבויות תוך 45 יום, בטח מה שעדיין אין לגביו חוות דעת משפטית.

בצלאל סמוטריץ': אנחנו מכירים את העומס על היועצים המשפטיים של המשרדים השונים, בהתחלה הכול היה במשרד האוצר, עכשיו זה עבר ליועצים המשפטיים של המשרדים, היועצים המשפטיים של המשרדים יהיו בעומס מטורף עכשיו לממש תקציבים שוטפים מתוך תקציב המדינה, שגדל ב-12 מיליארד, כמו שאמרנו ביחס למה שהם תכננו בתקציב ההמשכי, הם תמיד, אתם שומעים, חבריי לקואליציה?

בצלאל סמוטריץ': ישימו בסוף התור את חוות הדעת שמעניינות אתכם כדי לשחרר את הכספים הקואליציוניים כי זה פחות מעניין אותם, אותם מעניין תחומי העיסוק והליבה של המשרדים שלהם.

בצלאל סמוטריץ': לכן אתם צריכים לקבל כאן התחייבות, אחרת אין משמעות להסכמים הקואליציוניים שחתמתם עליהם.

בצלאל סמוטריץ': זאת נקודה ראשונה.

בצלאל סמוטריץ': נקודה שנייה, והיא כבר נוגעת לך, אדוני היושב ראש.

בצלאל סמוטריץ': אני אגיד משפט הקדמה שנכון גם להערה הקודמת, אני כידוע מסתכל על כספים קואליציוניים כדבר לגיטימי לחלוטין, בסוף חברי כנסת ומפלגות באו לשנות סדר יום, לממש סדר יום, ותקציב הוא כלי מרכזי לממש סדר יום במדינה דמוקרטית מתוקנת.

בצלאל סמוטריץ': לכן זה דבר הכי לגיטימי בעולם, לכל חבר כנסת יש את האג'נדה, אני לא מזלזל באף אג'נדה של אף אחד, ובשונה מחבריי, גם לא במי שחתולי רחוב חשובים לה.

בצלאל סמוטריץ': בעיניי, אם זה מה שחשוב לה, בשביל זה היא באה לכנסת, זה לגיטימי לחלוטין.

בצלאל סמוטריץ': יש משהו מאוד לא יעיל שגם אין בו היגיון בהתנהלות הנוכחית שאומרת שכל זמן שעדיין לא התקבלה חוות דעת משפטית, זה עוד לא אומר שיש קושי משפטי, זה רק אומר שטכנית עוד לא הגיעו לזה, הולך לרזרבה וחוזר להעמיס אחר כך עליך ועלינו ועל סדר היום של הוועדה לפנייה תקציבית נוספת אחרי שזה שוחרר.

בצלאל סמוטריץ': הדבר הנכון היה שהכול ייכנס עכשיו לתקנות היעד והנחיית היועץ אוסרת להשתמש בכספים.

בצלאל סמוטריץ': קרי, היועץ המשפטי של המשרד הרלוונטי לא יוכל לאשר לחשב או לתקציבן או למי שבמשרד אמור להוציא את הכסף מהתקנה, הוא לא יאשר לו להוציא אותו ללא שתתקבל חוות דעת משפטית.

בצלאל סמוטריץ': אין משמעות לשאלה אם הכסף הזה יושב ברזרבה או בתקנה פרט לעובדה שהוא צריך להגיע שוב לכאן לוועדה.

בצלאל סמוטריץ': לי כאופוזיציה זה נהדר, זו עוד הזדמנות לעשות עליהם סיבוב ולצחוק על חתולי הרחוב, הכול טוב, אבל אין בזה שום היגיון, אין בזה היגיון תקציבי, אין בזה היגיון משפטי, אין בזה היגיון פרלמנטרי, זה טמטום.

בצלאל סמוטריץ': אני אגיד שוב, זה טמטום, ועם כל הכבוד אני אומר חד משמעית, הנחיית היועץ מופנית לממשלה, היועץ המשפטי לממשלה לא מחליט על הכנסת.

בצלאל סמוטריץ': לכן אני חושב שאתה צריך לתבוע שהדברים הללו ייכנסו עכשיו לתקנות, ועוד פעם, ככל שהיועץ מנחה את הממשלה אחר כך לא להפעיל את הכסף, זאת סמכותו.

בצלאל סמוטריץ': הוא לא מוסמך להנחות את ועדת הכספים איך לסדר את ספר התקציב, האם לשים את הדרישות של חבר הכנסת רם שפע בתקנת רזרבה או בתקנת היעד.

בצלאל סמוטריץ': זו פשוט עבודה כפולה וזה מאוד יקשה על המימוש.

אלכס קושניר: תודה רבה.

משה גפני: ביקשתי רק שאלה אינפורמטיבית.

משה גפני: יש פה העברה של משרד התרבות והספורט, שני מיליון שקל בכל שנה, לתמיכה ברבנים, כי רבנים שנמצאים במגרשי הכדורגל, מה המשמעות שלה?

אלכס קושניר: אני לא עוקב אחרי –

משה גפני: אתה הולך לאשר את זה.

אלכס קושניר: אין לי track location של הרבנים בישראל.

משה גפני: מה זה, מינהל התרבות, משרד התרבות והספורט, שני מיליון שקל כל שנה לתמיכה ברבנים.

אלכס קושניר: אתה תתנגד לזה?

משה גפני: אני לא מתנגד לכלום, אני רק רוצה לדעת.

מיכל רוזין: תבוא אליי אני אסביר לך.

משה גפני: למה לא עונים לי?

אלכס קושניר: שנייה, חבר הכנסת גפני.

אלכס קושניר: אני רוצה להעלות את משרד המשפטים שנמצא בזום.

משה גפני: יש איזה סיבה שלא עונים לי?

נעמה לזימי: אגב, על השאלה שלי גם לא ענו.

אלכס קושניר: קודם כל משרד המשפטים, תקבלו את כל התשובות.

יובל שטייניץ: אדוני היושב ראש, טמקין בדיוק התחיל לענות לשאלה שלי כשקראו לו לטלפון.

יובל שטייניץ: אני עדיין מצפה לתשובה.

אלכס קושניר: חבר הכנסת שטייניץ, אין בעיה, הם לא הולכים מפה, תאמין לי.

אלכס קושניר: הם הולכים אני מפסיק דיון.

יובל שטייניץ: לא, אתה הורית לו לענות לי ואז הוא נאלץ לצאת.

יובל שטייניץ: הוא התחיל בתשובה.

אלכס קושניר: אנחנו נחזור לזה, אני רוצה קודם כל לשמוע את התשובה.

אלכס קושניר: משרד המשפטים.

שרית פלבר: שלום.

שרית פלבר: ראשית הייתי רוצה להתייחס לדברים של חבר הכנסת סמוטריץ'.

שרית פלבר: גם הנחיית היועץ לא חושבת שכספים פוליטיים הם דבר פסול, זו אמירה שפותחת את ההנחיה, אלא רק משום שאלה כספים שמוקצים בדרך אחרת מהדרך שבה בדרך כלל מתארגן תקציב המדינה אנחנו קבענו איזה שהיא פרוצדורה ליישום שלהם.

שרית פלבר: אין פה שום אמירה שנוגעת ללגיטימיות של הכספים הללו, אלא רק הפרוצדורה שבה הם צריכים לעבור.

שרית פלבר: אנחנו מבינים את החשש שיכול להיות עיכוב בקבלת חוות דעת משפטיות.

שרית פלבר: ההנחיה תוקנה בשנת 2018 ולפי מסקנות שהיו לנו מתקציבים קודמים, בעיקר תקציב 2015-16 ו-17'-18', ובין היתר בגלל החשש מעיכוב במימוש וביישום ההסכמים האלה אנחנו תחמנו את פרק הזמן העומד בפני היועצים המשפטיים להעביר חוות דעת, זה היה אגב שיחות עם חבר הכנסת סמוטריץ', אני לא יודעת אם הוא זוכר, ולכן 45 יום הם איזה שהיא תקופה מקסימלית שנתנו כדי להעביר חוות דעת כדי לנסות להבטיח שהכספים יעברו בזמן.

בצלאל סמוטריץ': אבל מה היתרון בזה שהתקציב יהיה עכשיו עד שתתקבל חוות דעת ברזרבה ולא בתקנת היעד עם הנחיה שלכם שאי אפשר להוציא אותו מתקנת היעד?

בצלאל סמוטריץ': למה צריך להטריד את ועדת הכספים עוד פעם עם הסיפור הזה?

בצלאל סמוטריץ': אני מבין את הרעיון, בלי חוות הדעת אי אפשר להוציא את הכסף, מה אכפת לך אם הכסף יושב ברזרבה או יושב בתקנה?

בצלאל סמוטריץ': אף אחד לא יפעיל אותו בניגוד לחוות דעת היועץ.

אלכס קושניר: בצלאל, השאלה שלך ברורה.

בצלאל סמוטריץ': אגב, 45 יום זה כבר סוף שנה, אז הכספים לא ימומשו.

אלכס קושניר: בסדר, זה ברור, דיברנו על זה.

שרית פלבר: אז אני אגיד שמשרד האוצר, אנחנו כבר פנינו ליועצים המשפטיים ואנחנו כן פועלים על מנת שחוות הדעת, לכאן או לכאן, אגב אם יש קושי או אין קושי, יגיעו בהקדם, היועצים המשפטיים מודאגים מלוחות הזמנים, זה רק חשוב לומר את זה, פנו אליהם מבעוד מועד.

שרית פלבר: לגבי ההנחיה, זה מה שההנחיה היום קובעת, היא קובעת שהכסף יישאר ברזרבה.

שרית פלבר: הנימוקים בזמנו לתיקון היו - - -

בצלאל סמוטריץ': אבל את לא יכולה להנחות אותנו כוועדת כספים, עם כל הכבוד, את יכולה להנחות את הממשלה.

בצלאל סמוטריץ': אם אנחנו עכשיו בוועדה נחליט לשים את זה בתקנות אנחנו לא עוברים על הנחיית היועץ כי היא לא מנחה את הכנסת, יש פה לשכת יועץ משפטי של הכנסת.

שרית פלבר: אנחנו לא מנחים את הכנסת, ההנחיה עוסקת במישור הזה בעולם התקנות.

שרית פלבר: אתם מאשרים כרגע את חוק התקציב ברמת התכנית והכסף יושב בתכנית הרלוונטית, הוא רק צריך לעבור לתקנה המתאימה.

בצלאל סמוטריץ': אז אמרתי, אנחנו רוצים שהוא יהיה כבר בתכנית הרלוונטית ולא ברזרבה.

שרית פלבר: יתקנו אותי אגף התקציבים אם אני טועה, אבל במובן הזה אתם עדיין, הרי מה שוועדת הכספים מאשרת והכנסת מאשרת את חוק התקציב אתם מאשרים את הכסף הזה מהמקום שממנו הוא אמור לצאת, רק לא בתקנה הרלוונטית שהיא לא מאושרת ממילא בוועדת הכספים.

שרית פלבר: אנחנו לא מנחים - - -

בצלאל סמוטריץ': לא, זה לא נכון.

שרית פלבר: אם אפשר לסיים, בבקשה.

בצלאל סמוטריץ': אבל זה לא נכון.

בצלאל סמוטריץ': מה שאת אומרת עכשיו הוא לא נכון עובדתית מכיוון שהעובדה היא שכשתתקבל חוות הדעת התקציב הזה יצטרך לבוא שוב במסגרת פנייה תקציבית לוועדה כדי לעבור מהרזרבה שבה הוא נמצא עכשיו, לפי שיטתכם, אל התכנית הרלוונטית, ואת זה אנחנו רוצים למנוע.

אלכס קושניר: שרית, אני רוצה להבין.

אלכס קושניר: ההנחיה לשמור את הכסף ברזרבה זו הנחיה של היועץ או החלטה של אגף התקציבים?

שרית פלבר: זו מעוגן בהנחיית היועץ המשפטי לממשלה בעניין הסכמים פוליטיים בעלי משמעות תקציבים.

שרית פלבר: זה לא איזה שהיא הוראה שבעל פה.

שרית פלבר: זו הנחיה כתובה שמנחה את הממשלה - - -

בצלאל סמוטריץ': אתה מוכן לשאול למה?

אלכס קושניר: אני מוכן לשאול למה.

בצלאל סמוטריץ': אנחנו מקבלים פה הכול כמו תורה מסיני, אתם אדוקים בדת יותר מאיתנו.

אלכס קושניר: בצלאל, בכל מקרה אני לא מתכוון לפעול בניגוד לחוות דעת של היועץ המשפטי לממשלה.

בצלאל סמוטריץ': גם אם אין בה היגיון?

בצלאל סמוטריץ': זה בסדר, אתם דתיים, אתם חרדים למופת.

אלכס קושניר: אפשר לפעול כדי לשנות אותה, אבל בטוח לא עכשיו.

אלכס קושניר: שרית, אני כן רוצה להבין את ההיגיון, למה ברזרבה.

שרית פלבר: ההיגיון היה להבטיח שהכספים הללו לא ייצאו ולא ייושמו בדרך כזו או אחרת מבלי שהם עברו את הבדיקה שכל פעילות אחרת בממשלה עובדת.

בצלאל סמוטריץ': רק שהפרוטוקול ירשום את הפרצוף המופתע של טמקין.

שרית פלבר: אם אני יכולה לסיים ולומר, אנחנו כמובן פתוחים להערות ולביקורת ואפשר כמובן לקיים על זה שיח.

יובל שטייניץ: אני רוצה לשאול אותך שאלה, אם סמוטריץ' יאפשר גם למישהו אחר לשאול.

בצלאל סמוטריץ': קיבלת.

יובל שטייניץ: מה עמדת משרד המשפטים, אני שאלתי גם את עמדת משרד האוצר, אני העליתי כאן את הסוגיה שהיא סוגיה עקרונית.

יובל שטייניץ: כשמדובר על הסכמים קואליציוניים, זה בין מפלגות, זה לגיטימי, מפלגות באות עם אג'נדה, מתכנסות עם אג'נדה וברור שמפלגות הקואליציה הן קובעות ולא מפלגות האופוזיציה.

יובל שטייניץ: כשמדובר בחברי כנסת, לכאורה על פניו אין שום סיבה להפלות בחלוקה התקציבית, גם אם זה תקציב של הממשלה, בין 120 חברי הכנסת.

יובל שטייניץ: אז אם ניתנת האופציה או האפשרות לחברי כנסת מסוימים לקבל תקציבים למטרות ייעודיות, חשובות ככל שיהיו, ברגע שזה חברי כנסת וזה מדיניות פרטית, לגיטימית אבל פרטית, או סדר עדיפויות פרטי של חבר כנסת כחבר כנסת אין סיבה עקרונית להפלות בין קואליציה לאופוזיציה או בין מפלגה א' למפלגה ב'.

יובל שטייניץ: מדובר פה בחברי כנסת, לא במפלגות, וכחברי כנסת הם כולם שווים.

יובל שטייניץ: שווים מבחינת המעמד שלהם.

יובל שטייניץ: לכן השאלה שלי האם לא נכון או לבטל את הכספים הללו, או אם מחליטים שיש בהם טעם, כמו שטוען ידידי חבר הכנסת סמוטריץ', להחליט פעם אחת ולתמיד שכל חברי הכנסת יש להם זכות שווה ולא ייתכן שתהיה כאן אפליה בין חברי כנסת מקואליציה ואופוזיציה, כשלא מדובר בנושא של מדיניות ממשלתית שנקבעת על ידי הקואליציה, אלא בנושא של מדיניות פרטית, לגיטימית, אם אנחנו מקבלים את השיטה הזאת של כל חבר כנסת וחבר כנסת?

בצלאל סמוטריץ': וגם בתוך הקואליציה, איך יכול להיות שמיכל רוזין מקבלת מעט וניר אורבך הרבה ורם שפע בינוני?

יובל שטייניץ: נכון, אז מעניין אותי לשמוע, א', מה עמדת משרד המשפטים לגבי הסוגיה העקרונית שהצגתי, האם לא צריכים להיות קריטריונים גם שוויוניים וגם אחרים שקובעים מי כן ומי לא, ומי בסכום כזה ומי בסכום כזה כדי שלא ייצא מצב שבגלל החלטת הממשלה, ואני אומר שזה גם היה כנראה בממשלות קודמות, יש בעצם אפליה ומעמדו של חבר הכנסת א' שונה ממעמדו של חבר הכנסת ב' או ג'.

יובל שטייניץ: כשמדובר במדיניות של חברי כנסת אין קואליציה וזה לא קשור ישירות - - -

אלכס קושניר: יובל, אתה הבהרת את הנקודה שלך בצורה מסוימת.

מיכל רוזין: אוה, אני אוהבת את ההיתממות.

מיכל רוזין: אתה חדש בפוליטיקה.

מיכל רוזין: יולי אדלשטיין 37 מיליון שקלים, בצלאל סמוטריץ' 10.2 מיליון שקלים.

בצלאל סמוטריץ': מיכל, זאת שאלה מצוינת.

יובל שטייניץ: לא אמרתי שאני מתנגד, שאלתי רק מה הקריטריונים ומה העיקרון שצריך להנחות.

אלכס קושניר: משרד המשפטים, שרית פלבר, בבקשה, תשובה.

אלכס קושניר: אני מבקש לא להפריע לה, גם ככה קשה לי בזום.

שרית פלבר: קצת קשה להשיב על השאלה של חבר הכנסת שטייניץ משום שהסכמים פוליטיים הם לא הסכם עם הממשלה, הם הסכמים פוליטיים, הם הסכמים בין גורמים פוליטיים ואם אנחנו המיישמים שלהם שאפשר ליישם אותם.

יובל שטייניץ: לא שאלתי על הסכמים, עם חברי כנסת בודדים אין הסכמים קואליציוניים.

בצלאל סמוטריץ': משרד האוצר עושה הסכם עם חבר כנסת.

אלכס קושניר: לא, אני לא מוכן לזה.

שרית פלבר: ההסכם הפוליטי, וזה גם עולה מהפסיקה, זה עולה מההנחיות שלנו, נכרת בין גורמים פוליטיים, בין מפלגות הקואליציה, בין חבר כנסת, למפלגות וחברי הקואליציה, ההסכמים האלה מגיעים אלינו כממשלה ואנחנו נדרשים ליישם אותם.

שרית פלבר: כלומר הממשלה לא כורתת את ההסכמים האלה.

בצלאל סמוטריץ': בין מי למי נחתם ההסכם?

אלכס קושניר: חבר הכנסת סמוטריץ', אתה לא יכול כל הזמן להיכנס לדברים שלה.

בצלאל סמוטריץ': אני שואל, בין מי למי נחתם ההסכם עם הח"כים?

אלכס קושניר: כל גורם פוליטי.

בצלאל סמוטריץ': לא, הח"כים, מול מי הם חתומים על הסכם?

אלכס קושניר: אני מבקש רגע תשומת לב.

שרית פלבר: אנחנו מקפידים כממשלה - - -

בצלאל סמוטריץ': אם זה הסכמים פוליטיים צריך להניח אותם על שולחן הכנסת.

בצלאל סמוטריץ': אין פה הסכם פוליטי.

בצלאל סמוטריץ': אני רק רואה שורה סכום, שורה סכום, מה ההסכם?

בצלאל סמוטריץ': מה נתן בתמורה חבר הכנסת?

אלכס קושניר: חבר הכנסת סמוטריץ', אני נתתי לכם לשאול את השאלות, קיבלתם תשובות, אני מבין שאתם לא רוצים לקבל אותן, אבל מה שמדהים אותי זה שבמשך כל כך הרבה שנים עשיתם את זה - -

בצלאל סמוטריץ': שאלה טובה.

אלכס קושניר: - - ולא שאלתם את השאלות האלה.

בצלאל סמוטריץ': אבל יובל עורר אותי לשאלה.

אלכס קושניר: אז קיבלתם תשובות, התשובות האלה מספקות אותי כיו"ר ועדה, אנחנו מתקדמים.

בצלאל סמוטריץ': לא, אם זה הסכם אז בין מי למי הוא חתום?

אלכס קושניר: איתי, אני מבקש תשובה לשאלות שנשאלו פה מחברי הכנסת.

איתי טמקין: אני אענה.

איתי טמקין: אחת, לשאלה הראשונה של חבר הכנסת שטייניץ, קל לענות עליה, כמה חברי כנסת קיבלו, זה מופיע במסמך ברמת שמות, כל אחד יכול - - -

בצלאל סמוטריץ': מה הם נתנו בתמורה?

אלכס קושניר: חברים, נשאלו פה שאלות של כמה חברי כנסת ואם אתם מכבדים אחד את השני אז תנו למשרד האוצר לענות לכל חברי הכנסת ולא לקטוע אותו בכל משפט.

איתי טמקין: לגבי שאלת ההשפעה, בסוף מדובר בהצעת חוק, תקציב המדינה הוא הצעת חוק, גם בהצעת חוק רגילה ההשפעה של חברי הכנסת היא לא זהה לגבי נוסח החוק הסופי שיוצא כאן מהוועדה, יש חברי כנסת שמשפיעים יותר ויש חברי כנסת שמשפיעים פחות, אני מאוד מתקשה לראות דרך לעשות את זה בצורה קריטריונלית.

איתי טמקין: בסוף התקציב הוא עובר את הוועדה כאן ואתם קובעים מי משפיע עליו יותר ומי משפיע עליו פחות.

יובל שטייניץ: זה ברור, אבל זה לא עונה על השאלה העקרונית, גם משרד המשפטים לא ענה.

יובל שטייניץ: יש הבדל גדול, יש הבדל ענק, בין באמת הסכמים פוליטיים שהם בין מפלגות, אני לא מכיר הסכם פוליטי בין חבר כנסת לבין שר האוצר או ראש הממשלה, אני לא מאמין שיש חבר כנסת - - -

אלכס קושניר: אף אחד במפלגה שלך לא עשה את זה במשך כל כך הרבה שנים.

נעמה לזימי: אבל, יובל, זה אותו דבר, כי מה זה אומר?

נעמה לזימי: אם אנחנו כמפלגה - - -

אלכס קושניר: זה פשוט דבר כל כך חדש שרק עכשיו נדרשתם לכל השאלות האלה.

יובל שטייניץ: אני ציינתי בפתח דבריי שזה לא דבר חדש, אבל גם אם זה לא דבר חדש, מותר להעלות שאלה עקרונית ומותר גם לתקן דברים, אפילו אם הם היו עשר ו-20 שנה.

בצלאל סמוטריץ': ממשלת שינוי.

אלכס קושניר: אז אנחנו נתקן את מה שאנחנו חושבים לתקן.

איתי טמקין: גם כשמגיעה הצעת חוק רגילה שאינה הצעת חוק התקציב לעתים חבר הכנסת סמוטריץ' משפיע על נוסחה הסופי של הצעת החוק יותר מחבר הכנסת שפע ולכן אני - - -

אלכס קושניר: לא, זה אף פעם לא קורה.

איתי טמקין: אני אמרתי לעתים.

אלכס קושניר: כי חבר הכנסת שפע משפיע תמיד יותר מכולם.

איתי טמקין: בחרתי דוגמה לא טובה, אני מתנצל.

אלכס קושניר: לא, הוא פרטנר לקואליציה, אז אני מרים לו.

איתי טמקין: חבר הכנסת X משפיע יותר מחבר הכנסת Y, אני לא אפול פה בדוגמאות.

בצלאל סמוטריץ': אבל, איתי, מה ההסכם?

בצלאל סמוטריץ': יש הסכם פוליטי מול הח"כים?

בצלאל סמוטריץ': מה תוכנו של ההסכם?

בצלאל סמוטריץ': מי הצדדים בו ומה תוכנו.

איתי טמקין: ההסכמים הם בין שר האוצר לחברי הכנסת השונים או לסיעות השונות.

בצלאל סמוטריץ': מה טיבו של ההסכם?

בצלאל סמוטריץ': להסכם צריך להיות תוכן, צד פלוני מתחייב ל-X, צד אלמוני מתחייב ל-Y, יש הסכם.

איתי טמקין: מה שמופיע כאן זה בעצם מצד אחד מה חברי הכנסת ביקשו באותה מסגרת הסכם, מצד שני - - -

בצלאל סמוטריץ': מה הם נותנים בחלקם בהסכם?

אלכס קושניר: מה האוצר אישר?

איתי טמקין: ההסכם מדבר על תמיכה באישור התקציב כאן בוועדה ואחר כך - - -

בצלאל סמוטריץ': זה לא שוחד?

בצלאל סמוטריץ': אם אתה נותן כסף בתמורה להצבעה זה לא שוחד?

איתי טמקין: זה צריך לשאול את - - -

בצלאל סמוטריץ': נגיד יו"ר ועדת הכנסת מקבל הרבה כסף כי אחרת הוא יתקע לכם את חוק ההסדרים?

בצלאל סמוטריץ': כאילו מה טיבו של ההסכם ולמה הוא לא שוחד?

אלכס קושניר: בצלאל, חבר הכנסת סמוטריץ', אני לא מוכן לנהל דיון בספירלה, לא מוכן.

אלכס קושניר: אנחנו דיברנו על זה מספיק, קיבלתם תשובות, התשובות לא מספקות אתכם?

אלכס קושניר: זה גם לגיטימי.

אלכס קושניר: אתם רוצים לשנות את זה?

אלכס קושניר: אתם יכולים לשנות את זה.

אלכס קושניר: לא עכשיו, כשתהיו בממשלה.

אלכס קושניר: אנחנו כרגע פועלים בדרך הזו, זו דרך שנהוגה במשך הרבה מאוד שנים, אני לא מבין את ההתפעלות שלכם מהדרך הזו.

אלכס קושניר: אגב, אנחנו עושים את זה מאוד מאוד שקוף ומאוד מאוד ברור, .

אלכס קושניר: אני מבקש לתת לאגף התקציבים לענות לשאלות שנשאלו גם על ידי חברי כנסת אחרים ולא לקטוע אותם.

אלכס קושניר: נשאלו פה שאלות על ידי חבר הכנסת רם שפע, על ידי חברת הכנסת נעמה לזימי ואני מבקש שמשרד האוצר יענה על השאלות האלה.

אלכס קושניר: בבקשה.

איתי טמקין: אני אנסה.

איתי טמקין: אני אתן דוגמה, הפרקטיקה בסוף - - -

אלכס קושניר: לא, לא, אני לא מוכן.

נעמה לזימי: לא, איתי, אתה בכוונה עושה את זה?

איתי טמקין: מה?

נעמה לזימי: לא, באמת, תענה כבר על השאלה הבסיסית, חוות דעת משפטית 45 יום, האם הכסף הזה, יקבלו אותו עד סוף 2021?

ינון אזולאי: הוא עונה ללזימי עכשיו, מה אתם רוצים?

איתי טמקין: אין בעיה, אני אענה קודם לך.

משה גפני: אני גם העברתי כסף ואני לא העברתי ביקורת.

אלכס קושניר: חבר הכנסת גפני, אני מבקש ממך להפסיק.

משה גפני: אתה רוצה שאני אחזור על מה שאתה אמרת?

אלכס קושניר: אני מבקש ממך להפסיק.

אלכס קושניר: בבקשה.

איתי טמקין: אני אענה קודם לשאלה של חברת הכנסת לזימי, היא צעקה עליי ואני לא רוצה לקבל פה צעקות.

נעמה לזימי: רק שתדעו ששנינו הבטחנו שאחרי התקציב נלך להופעה של עופר לוי.

איתי טמקין: נכון.

איתי טמקין: אני הרבה שנים פה, כזה עוד לא קרה לי כאן.

אלכס קושניר: חבר הכנסת גפני, אני רוצה לשאול אותך שאלה, אתה מכבד את חברת הכנסת נעמה לזימי?

משה גפני: בטח.

אלכס קושניר: אז בבקשה תן לה הזדמנות לקבל תשובה.

משה גפני: בטח, רק שיענו גם לי.

אסי מסינג: רק לעניין ה-45 ימים, אני מתנצל שאני נכנסתי רק עכשיו.

אסי מסינג: בהתחשב בעובדה שהנחיית היועץ כמובן מתייחסת למצב רגיל שבו תקציב עובר במועדו בסוף השנה ולכן 45 הימים בהינתן העובדה הזו.

אסי מסינג: אנחנו כמובן נפנה לכל היועצים המשפטיים ונסב את תשומת ליבם ליתן את חוות הדעת כמה שיותר מוקדם על מנת שאפשר יהיה לבצע את זה.

נעמה לזימי: לא, זו לא תשובה מספקת.

נעמה לזימי: אז השאלה הייתה האם יכול להיות מצב שהכסף הזה לא ימומש עד סוף 2021?

ינון אזולאי: ברור.

נעמה לזימי: ברור.

נעמה לזימי: אז איך אנחנו מטפלים בזה פה?

נעמה לזימי: בוא תשים את הדברים כמו שהם, כי זאת בעיה.

איתי טמקין: אני אענה.

איתי טמקין: בסוף המנגנון של כסף שלא מנוצל בשנה מסוימת הוא לעבור לשנה אחר כך בהעברת עודפים בוועדת הכספים של הכנסת.

משה גפני: ביוני.

איתי טמקין: בדרך 80% מהעודפים עוברים פה ברבעון הראשון של השנה.

משה גפני: בסדר, ביוני.

משה גפני: זה מסע ייסורים.

נעמה לזימי: בקיצור הלך הכסף.

אלכס קושניר: גפני אמר ביוני, גפני קובע?

אלכס קושניר: לא.

משה גפני: אני לא קובע, אני רק עם ניסיון.

ינון אזולאי: הוא לא קובע, אבל היא מאמינה לו.

אלכס קושניר: במידה שהכסף לא ימומש עד סוף שנת 2021, כפי שאמר איתי טמקין, הוא יעבור לוועדה ויעבור כעודף מחויב בשנה הבאה ברבעון הראשון של שנת 2022.

אלכס קושניר: אני צודק?

איתי טמקין: לא, אני אחדד, אני לא רוצה להטעות.

משה גפני: אגף התקציבים מוכן להתחייב על זה?

אלכס קושניר: תן לו לחדד.

איתי טמקין: אני לא רוצה להטעות את חברי הוועדה, אני רוצה לתת את הדברים כהווייתם.

איתי טמקין: קודם כל חשוב לזכור דבר אחד, משפט מקדים, מהרגע שהכספים נכנסים לתקציב המדינה הקשר בין כורת ההסכם לבין הכסף, ואסי יכול להרחיב על זה פה תיכף, מתנתק.

איתי טמקין: כלומר הכסף הוא ככל כסף בתקציב המדינה.

איתי טמקין: לכן בכל משרד ממשלתי, בפנייה אחת במרץ ובפנייה אחת באזור השלמה בין יוני לאוגוסט, אם אני מסתכל על שנים קודמות, 80% ברבעון הראשון ו-20% השלמה באזור יוני-אוגוסט, אנחנו מעבירים את העודפים משנה 21' לשנת 22'.

איתי טמקין: זה המצב.

נעמה לזימי: זו בעיה ממש.

איתי טמקין: זה המצב.

ינון אזולאי: אני אשאל אותך שאלה, אם ככה, לפי מה שאתה אומר, למה אתה נותן ישר את הכסף ב-2022?

ינון אזולאי: הרי ב-2021 אתה לא יכול לממש אותו, אנחנו יודעים את זה, אז שים להם אותו ישר ב-2022.

איתי טמקין: כי מסגרות התקציב לא יכולות להכיל את זה.

ינון אזולאי: הגדלת אתמול מסגרות, היית מצמצם את 2021 ומגדיל את 2022.

ינון אזולאי: בגלל שזו שנה מיוחדת.

איתי טמקין: אז הייתי מגדיל את הגירעון ב-2022 מעבר למה שהממשלה רצתה.

ינון אזולאי: לא, אבל היית מעמיד אותו ב-2021 וב-2023 היית מוריד אותו בדרגה אחת יותר.

איתי טמקין: זה לפרוץ את המסגרת התקציבית של 2022.

איתי טמקין: זה מעשה שאנחנו לא ממליצים עליו.

ינון אזולאי: לא, אבל זה מה שאתה עושה בעברה.

ינון אזולאי: זה כאילו לשחק עם המספר, מראש אתה אומר להם שמה שעכשיו אתם מיועדים אתם לא תקבלו אותו.

נעמה לזימי: ממש ככה, זה מה שאנחנו שמענו פה עכשיו.

ינון אזולאי: ועוד דבר שאתם אומרים, שב-2022, נעמה, תקשיבי טוב, ואני יודע את זה גם מניסיון וזה נכון לעשות את זה, שהכסף שעובר מגיע למשרד ואין לך שום פיקוח עליו.

נעמה לזימי: אני מבינה את זה.

ינון אזולאי: כלומר אם לקחו אותו, לצורך העניין, נעמה, הרב גפני, נתת דוגמה של החתולים, של סירוס חתולים, יכול להיות שזה יהיה לעידוד ילודה של חתולים.

ינון אזולאי: זה יכול להיות בדיוק הפוך.

נעמה לזימי: נכון.

משה גפני: לא יודע לגבי החתולים, אני רוצה לדעת לגבי שני מיליון שקל לרבנים בתרבות וספורט, לקבל תשובה.

יובל שטייניץ: מאחר שאני צריך ללכת, לצערי, אני רק רוצה להעיר הערת אגב.

יובל שטייניץ: צדק היושב ראש שזה נוהג של שנים, לא נוהג חדש, אני אמרתי את זה גם מראש, אבל אני חוזר, צדק היושב ראש בהערה הזאת.

יובל שטייניץ: כחבר כנסת וכשר אוצר לשעבר זה נראה לי נוהל פגום שהגיע הזמן לשקול לבטל אותו.

קריאה: איזה נוהל?

יובל שטייניץ: הנוהל שמעבר להסכמים הקואליציוניים יש גם הקצאת כספים לחברי כנסת על פי העדיפות שלהם.

מיכל רוזין: בממשלה הבאה אתם תשנו.

יובל שטייניץ: זה לא דומה לחקיקה, כי חקיקה בסוף כל הכנסת מחליטה.

קריאה: איזה נוהל?

קריאה: הנוהל של אי-סימטריה?

יובל שטייניץ: הנוהל שבו מעבר לכספים הקואליציוניים יש כספים לפי סדרי עדיפויות של חברי כנסת.

אלכס קושניר: גם פה כל הכנסת, אגב, מצביעה.

יובל שטייניץ: הנוהל הזה קיים שנים, ללא ספק, ולדעתי הוא נוהל פגום שהגיע הזמן לשקול לבטל אותו.

יובל שטייניץ: הוא לא שוויוני.

אלכס קושניר: דווקא עכשיו.

נירה שפק: אני מסכימה איתך, אנחנו נעשה את זה, אבל בארבעה חודשים אי אפשר לעשות הכול.

אלכס קושניר: תודה רבה.

אלכס קושניר: אני רוצה שנתקדם בהקראה של הנוסח, בבקשה.

אופיר כץ: לא קיבלתי תשובה לגבי הסעיפים האלה עם הסכומים של חברי הכנסת.

אופיר כץ: אנחנו מדברים על זה?

אופיר כץ: פותחים את זה?

אלכס קושניר: אמרתי את זה בתחילת הדיון.

אופיר כץ: אז לא שמעתי.

אלכס קושניר: ביקשתי ממשרד האוצר, כשאנחנו מגיעים לדפי ההחלפה, הרי כל ההסכמים הקואליציוניים וכל ההסכמים שמונחים לפתחנו יש להם ביטוי בתוך החוק, בתוך דפי ההחלפה, ושם ביקשתי ממשרד האוצר במיוחד לשים דגש לדבר הזה.

אלכס קושניר: אנחנו כרגע נמצאים בחלק המילולי של החוק, נסיים את ההקראה שלו ואחר כך נדון בזה.

משה גפני: למה אני לא מקבל תשובה על הרבנים?

אלכס קושניר: כי זו שאלה ספציפית, כשנגיע לסעיף הזה.

משה גפני: לא, זה בתוך המערכת כולה פה.

אלכס קושניר: כן, אבל אנחנו עוד לא שם, אנחנו בחלק המילולי, אני מזכיר לך.

משה גפני: אבל דיברנו על הנושא של ההסכמים הקואליציוניים.

אלכס קושניר: כן, אתם דיברתם, אני חשבתי שצריך לדבר על זה במקום אחר, אבל אתם פתחתם את זה.

אלכס קושניר: אנחנו עוד נחזור לזה, אני מבטיח לך.

אלכס קושניר: הרי אנחנו נדבר על זה עוד כל כך הרבה פה.

משה גפני: קצרה, תשובה קצרה.

אלכס קושניר: אני לא יודע, אין לי תשובה.

משה גפני: אין אף אחד שיודע לתת תשובה?

אלכס קושניר: לא בחדר הזה כנראה.

אלכס קושניר: בבקשה, חבר הכנסת טיבי.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: אני לא רוצה לקלקל לשורה הזאת של האופוזיציה, הכספים וההסכמים הפוליטיים קיימים כבר שנים רבות, עברו בוועדה הזאת, הם מתקיימים בין אגף התקציבים במשרד האוצר לחברי הכנסת, גם אתם העברתם.

אחמד טיבי: החידוש כאן שאתם יכולים לומר שבזמנו יאיר לפיד יצא נגד הדברים האלה.

משה גפני: בדיוק, על זה אנחנו מדברים.

משה גפני: לא אמרנו מעבר לזה.

אחמד טיבי: זה רק החידוש היחידי.

מיכל רוזין: יש כאן צדיק באופוזיציה שאומר אמת.

אחמד טיבי: אין כאן שום דבר חדש.

אופיר כץ: זה בדיוק מה שאמרתי, אני לא יודע אם היית פה.

אופיר כץ: בדיוק מה שאמרתי לחברת הכנסת שפק.

מיכל רוזין: אבל שטייניץ מיתמם.

ינון אזולאי: לא, הוא אמר, לא נכון.

אופיר כץ: אמרתי לה גם שאני בעד 90% ממה שהעברתם פה, אבל אני נגד הצביעות שפעם אמרתם שזה דבר רע ועכשיו זה דבר הכי טוב.

נירה שפק: לא, אופיר, נורא חשוב לי להבהיר.

נירה שפק: אי אפשר בכמה דקות או בכמה חודשים לתקן הכול.

נירה שפק: כן, בכוונה שלנו זה לשנות את התפיסה - - -

משה גפני: אבל איך הגיע עכשיו כסף כזה?

נירה שפק: לא, אתה לא מבין מה אני אומרת, אני עונה למה שאופיר אמר.

נירה שפק: בטח שאנחנו נתקן את זה והשיטה תשתנה, בוודאי שכן.

אחמד טיבי: אני לא השלמתי את המשפט שלי, ההבדל היחידי שהפעם נדמה לי שהסכומים גדולים יותר, זה הכול.

ינון אזולאי: תגיד לי, זה שאתה יושב ליד אימאן, אתה מקבל בגשר גם את הכסף?

ינון אזולאי: אתה מתחלק?

ינון אזולאי: תגיד, זה הסכם פוליטי שאנחנו רוצים לראות שיהיה מונח על השולחן.

אימאן ח'טיב יאסין: בסופו של יום זה יגיע לייעודו, לחברה שלנו.

ינון אזולאי: אז את מסכימה שאחמד טיבי שותף לזה שהוא עשה?

ינון אזולאי: והוא תמיד עשה.

אימאן ח'טיב יאסין: בחיאת אבוק, ינון, תחפש משהו אחר.

אלכס קושניר: חבר הכנסת אחמד טיבי, יש לך מה להוסיף?

אחמד טיבי: אמרתי את המשפט האחרון.

אלכס קושניר: תודה רבה, אני רוצה להמשיך בהקראה, בבקשה.

ינון אזולאי: אסתי, אם את יכולה לעצור את הדיון.

ינון אזולאי: זה סעיפי ההסתייגויות שלנו.

ינון אזולאי: בשם כל החברים, אוהבים אותך, אנחנו נישאר פה הרבה זמן.

אלכס קושניר: זה כל הסיעות?

ינון אזולאי: יש עוד של אופיר כץ, שאנחנו מצטרפים, של יהדות התורה.

רם שפע: האם בסוף תצביע בעד התקציב?

אלכס קושניר: אני רוצה להודות לכם מקרב לב על העבודה המאומצת של הגשת ההסתייגויות.

אלכס קושניר: תודה רבה באמת.

אלכס קושניר: זה 22,100 הסתייגויות.

ינון אזולאי: זה ל-2021 ו-2022, בנפרד כל אחד.

אסתי פלדמן: אני ממשיכה לקרוא.

משה גפני: לא בטוח כל מה שאת מקריאה, בגלל שיכול להיות שההסתייגויות של ינון יעברו.

אסתי פלדמן: זה בסוף.

אסתי פלדמן: אני אקריא ואז ההסתייגויות.

בצלאל סמוטריץ': למה ארבעה מיליארד שקל פחות במפעלים עסקיים בין 21' ל-22'?

אסתי פלדמן: אני מניחה שזה קשור לתחזית התקבולים.

אסתי פלדמן: מה המקור לפער בין ההוצאה של מפעלים עסקיים בין 21' ל-22'?

אסף וקסלר: יש למפעלים התפתחות תקציבית.

בצלאל סמוטריץ': אז הפוך, פה אתה יורד בארבעה מיליארד, לכן אני לא מבין.

אסף וקסלר: בשנת 2021 ברשות מקרקעי ישראל הייתה פעילות ענפה, בין היתר בשדה דב, שהובילה להכנסות גבוהות ולכן בשנת 2022, יש פרויקטים אחרים, תהליכים אחרים, והתחזית היא בהתאם לנתונים האלה.

בצלאל סמוטריץ': אני רק אומר לפרוטוקול, בהקשר למשבר הדיור, זה אומר שהיקף השיווקים של רמ"י, בהינתן שרמ"י היא החלק הארי בסעיף של המפעלים העסקיים, זה אומר שהיקף השיווקים לדיור בשנת 2022 צפוי להיות נמוך.

אלכס קושניר: לא, זה לא מדויק מה שאתה אומר כי הייתה לך הכנסה חד פעמית של שדה דב.

בצלאל סמוטריץ': לא, שדה דב זה שיווקים, זה לא הכנסה חד פעמית.

אסף וקסלר: זה צפוי להיות נמוך כלכלית, לא בהכרח מבחינה כמותית.

אסף וקסלר: כלומר ההכנסות בשדה דב, שזה אזור ביקוש מאוד מאוד מרכזי, הן היו מאוד גבוהות וחריגות באמת ויכול להיות שהיקף השיווקים אמנם יגדל, אבל ההכנסות בגינן יקטנו בגלל שהן יהיו פחות באזורי הביקוש כמו שדה דב.

בצלאל סמוטריץ': הבהרה חשובה.

ינון אזולאי: למה יש לכם ירידה במשרות מ-2021?

בצלאל סמוטריץ': כשבממשלה יש עלייה של 1,000 משרות.

אסתי פלדמן: אני רק אסיים את הסעיף.

ינון אזולאי: למה יש ירידה במשרות?

בצלאל סמוטריץ': שוב, כשבממשלה יש עלייה במשרות.

אסף וקסלר: מדובר על התכנון שהממשלה מתכננת בנושא הזה, בהתאם לצרכים שאופיינו על ידי הממשלה.

ינון אזולאי: זה מזערי, ההפרש זה כולה שלוש משרות הבדל, השאלה אם זה לא טעות או שאתם יודעים שאתם הולכים לקראת פחות שלוש משרות?

אסף וקסלר: שוב, זה כנראה לא באמת מהותי בהיקפים האלה, אבל זה התכנון שעל פיו נבנה התקציב, הוא נגזר מלמטה למעלה ולא מלמעלה למטה בהקשר הזה.

אלכס קושניר: תודה רבה.

אלכס קושניר: אנחנו עוברים לחלק התקציבי של תקציב 2021.

אלכס קושניר: אני שוב פעם חוזר על בקשתי מאגף התקציבים, כל פעם שיש השפעה או שינוי מתקציב שהגשתם בכחול לבין מה שקיים היום, כלומר דפי ההחלפה, אתם תצטרכו להסביר למה ומאיזה סיבות אתם משנים את זה.

אלכס קושניר: נעמה לזימי, את רוצה להגיד משהו לפרוטוקול?

אלכס קושניר: זה הזמן.

משה גפני: אני גם רוצה להגיד משהו לפרוטוקול.

אלכס קושניר: אחרי נעמה.

נעמה לזימי: בסעיף 2, במפעלי תרבות של תנועת תרבות אני רוצה לשנות, אני אגיד מיד את השם.

ינון אזולאי: איפה את מדברת, בכספים הקואליציוניים?

בצלאל סמוטריץ': לא הבנתי, אבל את בהסכם עם שר האוצר, את צריכה לדבר עם שר האוצר לראות אם הוא מוכן לשנות את ההסכם.

נעמה לזימי: מפעלי תרבות כמנוע צמיחה בנגב ובגליל.

אסף וקסלר: היושב ראש, אני חושב שנכון שנעשה את זה במועד ההקראה.

אלכס קושניר: אין בעיה, בסדר גמור.

אסף וקסלר: כי יש שם טעות סופר.

בצלאל סמוטריץ': אני מבקש אישור משר האוצר שמדובר בתיקון טעות סופר ולא תיקון מהותי שמשנה את טיבו של ההסכם שנכרת.

אלכס קושניר: חבר הכנסת גפני, רצית להגיד משהו לפרוטוקול.

משה גפני: כן.

משה גפני: אני ניהלתי דיונים עם אגף התקציבים והיו דברים שנוגעים לציבור החרדי שהם ביקשו ממני שלא להכניס את זה לבסיס התקציב, אלא שיוסיפו את זה בתוספות שמביאים לוועדת הכספים.

משה גפני: זה דברים בסיסיים, של ילדים חרדים, של תלמידים ותלמידות ודברים מהסוג הזה.

משה גפני: האם מביאים לכאן תקציב ובתקציב אומר אגף התקציבים, מה שמופיע בבסיס התקציב נמצא ומה שלא מופיע בבסיס התקציב לא נמצא.

משה גפני: זאת אומרת בעצם עבדו עליי, מה שניסיתי להכניס בתוך בסיס התקציב נמצא ומה שהסכמתי למה שהם אומרים, שהם משאירים את זה בחוץ, עכשיו זה מתנקם בילדים החרדים, זה מתנקם בתלמידות החרדיות.

משה גפני: אני רוצה להגיד לכם שהתקציב שמונח פה לפנינו פוגע באופן דרמטי, באופן חד משמעי.

משה גפני: למשל, אפילו בתרבות החרדית הסעיף ריק, אין שם שקל.

משה גפני: יש כמובן בכל הסעיפים האחרים, בתרבויות השונות שמופיעות בתקציב הזה, תרבות חרדית אין בכלל, בתקציב של תלמודי התורה יש פגיעה מאוד קשה בתקציב שלהם, אותו דבר בתקציב של הסמינרים לבנות, אותו דבר בכל הדברים האחרים, גם בתקציב לישיבות יש פגיעה, יש קיצוץ של למעלה מ-50 מיליון שקל וזה לא כולל את הגידול הטבעי.

משה גפני: אני רואה שיש הודעות כאילו שסיעת ימינה דאגה שלא יהיה קיצוץ, יש קיצוץ.

משה גפני: האזרח החרדי, הילד החרדי, הילדה החרדית, יוצאים מהתקציב הזה נפגעים כמו שאני לא מכיר אי פעם בעבר.

משה גפני: הכול נובע מזה שאגף התקציבים שיקר אותי, הוא אמר שזה לא משנה, ככה לא יהיה תקציב גבוה, לא צריך שזה יהיה בבסיס התקציב.

משה גפני: אני, אגב, למדתי לקח, לא יודע מה שיהיה איתנו, אני לא יודע איך הגלגל יסתובב, יותר זה לא יהיה, לא ישקרו אותנו, אבל עכשיו אני מבקש ממך, אדוני היושב ראש, למצוא לעניין הזה פתרון.

משה גפני: יש מערכות שלמות בציבור החרדי שלא יוכלו לתפקד.

חיים ביטון: אני רק רוצה להוסיף על הרב גפני.

חיים ביטון: המפתיע פה שדווקא בתקציב בפעם הזו מפלגתו של ראש הממשלה הצליחה להכניס 153 מיליון, שהיה כל פעם באותם סיכומים כמונו, לבסיס התקציב, פתאום זה נהיה כשר.

חיים ביטון: אני גם הייתי באותה עמדה, גם כמנכ"ל רשת החינוך התורנית, החברים פה, חלקם היו איתנו בדיונים, והם אמרו לנו: לא צריך, עזבו, כמו שאמר הרב גפני, אבל אצלם הם סידרו הכול, הכול סודר, יש 153 מיליון חדשים שנכנסו בבסיס התקציב.

חיים ביטון: אני לא רוצה לתהות על האישורים המשפטיים של העניין הזה, אבל זה דבר שמקומם ביותר.

אלכס קושניר: תודה רבה.

אלכס קושניר: ינון אזולאי.

ינון אזולאי: אני כמובן מחזק את דבריהם של חבריי, אני מצטרף יותר נכון, על העוול הגדול שנעשה בתקציב הזה.

ינון אזולאי: אני באמת שואל את היועץ המשפטי, אסי, איפה אתה בתמונה?

ינון אזולאי: כשמדובר פה בילדים חרדים פתאום אין שוויון, פתאום לא אכפת לנו, פתאום הכול בסדר?

ינון אזולאי: איפה הגידול הטבעי במגזר החרדי בנושא של כספי הישיבות?

ינון אזולאי: למה שם פתאום אנחנו לא רואים את זה?

ינון אזולאי: אתמול שאלתי, לא קיבלתי תשובה.

ינון אזולאי: כשאני מסתכל על הדברים האלה, אני אומר שאתה פוגע פה, אתם ואתה כיועץ משפטי, בעצם אתה שומר הסף של המשרד, אני יודע כמה היית נלחם איתנו על כל פיפס וכל דבר בכל תקציב שהיינו רוצים והייתי מצפה ממך, בהגינות, בתור אחד שאומר שהוא אדם ישר דרך, אתה תמיד אומר שהאמת נר לרגליך ואתה לא עושה שום איפה ואיפה, למה פה הפגיעה בציבור החרדי, הפגיעה בילדים זועקת לשמים ואתה לא מוחה ולא עושה שום דבר?

ינון אזולאי: למה אין את הגידול הטבעי בתקציב הישיבות?

ינון אזולאי: הרי תמיד נלחמת כיועץ משפטי וכן חבריך באוצר ובכל מקום נלחמו שכספי הישיבות לא ייכנסו לספר התקציב ולבסיס התקציב, ולכן אני שואל אתכם, למה פה אתה פתאום רואה שאי אפשר להכניס מה שימינה רוצים וכשאנחנו ביקשנו אי אפשר?

ינון אזולאי: הילדים שלנו נפגעים, הילדים שלנו, אין לכם חשבון איתם, יש לכם חשבון איתנו, תבואו תילחמו בנו, לא דרך הילדים שלנו.

ינון אזולאי: זו הזעקה וזה הכאב שלי.

אלכס קושניר: תודה רבה.

אלכס קושניר: חבר הכנסת בצלאל סמוטריץ'.

בצלאל סמוטריץ': אני רוצה, ברשותך היושב ראש, לחזור לשאלה ששאלתי אתמול וביקשת שנדון בה היום, לא סביב המסגרות אלא סביב התקציב.

בצלאל סמוטריץ': דובר כאן הרבה בימים האחרונים ובטח בשעות האחרונות על ההבדל בין כספים מקצועיים לכספים פוליטיים, כספים שנמצאים בתוך המשרדים שמוגדרים כסף מקצועי לבין כסף שמקורו בהסכם פוליטי בעל משמעות תקציבית שחלות עליו כל הנחיות היועץ האמורות.

בצלאל סמוטריץ': שאלתי אתמול על בסיס מה אתם מסווגים מה נחשב כסף פוליטי ומה נחשב כסף מקצועי.

בצלאל סמוטריץ': שתי דוגמאות.

בצלאל סמוטריץ': תקציב הישיבות נמצא בתוך משרד החינוך, יש אגף מיוחד, אגף הישיבות במשרד החינוך, מתחלק לפי קריטריונים ברורים, שוויוניים, שיטות ניקוד, משום מה זה לא מוגדר כסף מקצועי, שוב, הגם שהוא מוטמע בתוך פעילות המשרד הרלוונטית, פעילותו החינוכית, מטרתו.

בצלאל סמוטריץ': הוא מוגדר כסף קואליציוני וחלות עליו הנחיות היועץ, כך גם תקציבי החמ"ד, כך גם תקציבי המוכש"ר.

בצלאל סמוטריץ': לעומת זאת תקציבים שהועברו בהחלטת הממשלה ביום ראשון, תכנית החומש למגזר הערבי, שאין חולק על כך שמקורם בהסכמים פוליטיים, הרי כולנו מכירים הסכם פוליטי, הסכם קואליציוני שנחתם בין רע"מ לבין הממשלה הזו, בתוכו נמצאים כל סעיפי התקציב האלה.

בצלאל סמוטריץ': יש את תכנית החומש ויש את המאבק באלימות ויש ויש ויש.

בצלאל סמוטריץ': לפי מה אתם מחליטים מה מסווג ככסף מקצועי, ואז הוא כמובן חופשי הרבה יותר בהפעלה שלו, ומה מסווג כסף קואליציוני שחלות עליו הנחיות היועץ?

בצלאל סמוטריץ': אני אוסיף ואשאל בהמשך לזה, שאלתי קודם האם החלטת הממשלה שהתקבלה ביום ראשון משתקפת כאן בדפי ההחלפה, תשובתו של איתי טמקין הייתה שלילית, כיוון שזה כבר היה, כך הוא אמר קודם, אם הבנתי נכון, שזה כבר הגיע בקריאה הראשונה.

בצלאל סמוטריץ': אז אני לא כל כך מצליח להבין איך זה היה בקריאה הראשונה בלי החלטת ממשלה שיישמה את זה.

בצלאל סמוטריץ': ואם יש החלטת ממשלה, אני מבין שהיו משאים ומתנים והיו מאבקים והיו ויכוחים ובסוף בכל סעיף מהסעיפים של התכנית הזו הגיעו להסכמות מסוימות, לפי מה שפורסם לפחות, הוסיפו כסף ממשרד האוצר למשרד הפנים כדי שמענקי האיזון לא ייפגעו ותהיה תקנה חדשה.

בצלאל סמוטריץ': זה נפקא מינה גדולה, מכיוון שנניח כסף קואליציוני, אסור שיהיה בתקנה חדשה.

בצלאל סמוטריץ': כך כותב היועץ בהנחייתו.

בצלאל סמוטריץ': אז אתם החלטתם לא להגדיר את ה-200 מיליון שקל שעבאס רוצה להעביר לחברים שלו – שוב, זה כסף שמקורו בהסכם פוליטי, על כך אין ויכוח, זה כסף שמועבר לקבוצת אוכלוסייה מאוד מאובחנת שהיא בעלת זיקה למפלגה הפוליטית שמולה נחתם ההסכם הפוליטי שבו נקבעו הסכומים האלה, על כך אין ויכוח, אז אם זה כסף פוליטי הוא לא יכול לעבור לתקנה שאיננה קיימת כשנחתם ההסכם הפוליטי, ואם הוא לא כסף פוליטי אז למה תקציב הישיבות הוא כן כסף פוליטי?

בצלאל סמוטריץ': יש כאן בעיניי אנומליה.

בצלאל סמוטריץ': עכשיו אם אתם עושים ככה עם האצבע ובודקים את הרוח או מה שמתחשק לכם אתם – איפה שאתם רוצים להכביד תקראו לזה כסף קואליציוני ותשימו משקולות, איפה שאתם חפצים ביקרו של, לא חשוב עכשיו, של הציבור, של הפוליטיקאי, או של מי שדאג לכסף הזה, אז אתם נותנים לו מסלול מהיר וזה לא מוגדר כסף פוליטי ואפשר לשחק איתו איך שרוצים והוא גם לא משוקף כאן בסופו של דבר ככסף פוליטי לפי חלק מאותן הנחיות יועץ.

בצלאל סמוטריץ': שאלתי את היועץ המשפטי של משרד האוצר.

בצלאל סמוטריץ': היושב ראש, אתה מרשה לו להשיב?

בצלאל סמוטריץ': אתה מסכם, היו"ר?

בצלאל סמוטריץ': אתה כותב כאילו את השאלות והתשובות.

אלכס קושניר: כן.

אלכס קושניר: בבקשה.

אסי מסינג: עלו פה מספר הערות שונות.

אסי מסינג: הערה ראשונה לשאלה של מה מוסכם כתוספת בהסכם פוליטי תקציבי או בהסכם קואליציוני וביחס לאופן שבו מתוקצב קודם לכן המשרד הספציפי.

אסי מסינג: זו שאלה שכמובן צריכה להידון בשאלת התקציב עצמו והיא לא קשורה עכשיו לשאלה של התקציב.

אסי מסינג: אם יש טענה שהתקציב היום לא כולל מטעמים שונים תקצוב לאוכלוסיות שונות, הגם שנדרש - - -

בצלאל סמוטריץ': לא, אני שאלתי איפה אנחנו יכולים לראות - - -

אסי מסינג: לא, אני אומר להערה של חבר הכנסת ינון אזולאי.

אסי מסינג: זה היה הערה ראשונה לשאלה של מה היחס ומה היכולת עכשיו בכלל להידרש לנושא הזה.

אסי מסינג: אלה מסוג הטענות שצריכות להידון באופן שבו המשרד מיישם את תקציבו, מה הוא מוציא אותו, אנחנו לא עוסקים בזה בשאלה הזו כרגע, לא בציבור כזה או לא בציבור אחר.

ינון אזולאי: לא, אבל השאלה למה זה הגיע לפה בלי זה.

אסי מסינג: אנחנו לא מחליפים את משרדי הממשלה כרגע.

ינון אזולאי: לא, אני מבין אותך, אבל השאלה שלי הייתה איך אתה, כשאני מדבר עליך זה כיועץ משפטי, כיועץ משפטי, אם תשאל פה כל אחד, תיקח אותו לחדר בשקט, כל חברי הקואליציה, תשאל אותם והם יגידו לך שיש פה עוול.

ינון אזולאי: לכן כשאני אומר שיש פה פגיעה מצד אחד בעולם הישיבות, מצד שני בתרבות התורה, אז יש פה ילדים ואברכים וגם בתקציב הישיבות זה פחות מגיל 18.

ינון אזולאי: אז בוא נגיד על הגדולים, אתה מתעלל בהם בצורה כזאת, לך תעבוד, לא תלך לעבוד, אבל אלה שהם פחות מגיל 18, אתה לוקח אותם, לא מעלה להם בצורה הכי פשוטה, גם את החלק שבבסיס אתה לא מעלה על פי הגידול באוכלוסייה, מה הם שונים מכל תקציב המדינה?

ינון אזולאי: אני שואל את הדבר הפשוט הזה, שאלתי גם אתמול ואני שואל גם היום, אני שואל למה שם פתאום אתה לא מוצא את הדרך איך לעשות שוויון.

אסי מסינג: קודם כל לא כל כך הבנתי לאיזה עניין אתה מתייחס בדיוק בתקציב, איזה סוגיה עצמה.

אסי מסינג: יש תמיכות שונות במשרד החינוך בהקשרים שונים, גם של לימודים בכולל וגם דברים אחרים, וכמובן המפתחות של העדכון, בהתאם גם לעובדה שמדובר בסובסידיה, הם לא מובנים מאליהם דווקא לגידול באוכלוסייה.

ינון אזולאי: הם לא גדלים, הם רק יורדים.

אסי מסינג: לא, גם כך לא היה נהוג שנים.

ינון אזולאי: עזוב מה לא היה נהוג, זה בגלל שאתם התעקשתם לא לעשות את זה.

אסי מסינג: אנחנו בדיון לטעמי שלא אמור להיות כאן.

ינון אזולאי: זה אמור להיות כי אתמול אמרו לי שהיום.

אסי מסינג: לא, מסגרת גובה התקציב עצמו.

ינון אזולאי: אבל אתמול אמרו שזה לא, היום אמרו לנו לדבר היום.

אסי מסינג: השאלה של מנגנון העדכון ומנגנון התמיכות לא נקבעת כאן, היא לא נקבעת גם בספר התקציב, היא נקבעת ביישום עצמו של התקציבים במשרד החינוך, למיטב ידיעתי התקציב של משרד החינוך מונה מיליארדים רבים.

אסי מסינג: הסיכומים שעוסקים כרגע הם עוסקים מדי שנה - - -

ינון אזולאי: הרי כל דבר עובר את הלשכה המשפטית שלך.

ינון אזולאי: זו לא תשובה, זה התחמקות.

אסי מסינג: לא, זה לא התחמקות.

ינון אזולאי: זו התחמקות.

ינון אזולאי: אתה בעצמך היית פה בפעם שעברה בתקציב ההמשכי ואמרת שכל מה שעובר צריך אישור של האוצר ועל זה נלחמנו.

ינון אזולאי: על כל תקציב שהיה אמרת בסופו של דבר זה תקציב שצריך לעבור פה לאישור.

ינון אזולאי: אז אתה יודע מה זה עובר, זה לא היה עובר דרכך אם זה לא טוב.

ינון אזולאי: אם הייתי מכניס במשרד החינוך איזה משהו שלא מוצא חן בעיניך היית אומר שמשפטית זה לא עובר, וזה בסדר.

אסי מסינג: אם כל סוגיית התמיכות של מדינת ישראל הייתה עוברת אותי לא היה זמן - - -

ינון אזולאי: אותך זה משרד האוצר.

ינון אזולאי: אנחנו יודעים איך זה הולך.

אסי מסינג: לא, הלשכה המשפטית באוצר.

אסי מסינג: לכן אני אומר שוב פעם, זה דיון שצריך להתבצע מול המשרד וממש אין פה כרגע את הפרטים שאפשר בכלל לקיים אותו.

ינון אזולאי: דנתם על זה?

אסי מסינג: דרך אגב, זה נכון לכל הסעיפים, לאו דווקא לסעיף שאתה העלית.

אסי מסינג: אני בוודאי לא אוכל לתת כרגע התייחסות לאף אחד מהסעיפים שמופיעים כאן, גם במסמך הזה שמונח בפניכם - - -

ינון אזולאי: אז מה עשינו בזה?

ינון אזולאי: למה אנחנו פה?

אסי מסינג: אני אסביר.

אסי מסינג: וגם בתוספות שהוחלט עליהן בהחלטות הממשלה שהתקבלו ביום ראשון האחרון וב-1 באוגוסט.

אסי מסינג: הנחיית היועץ קובעת שתנאי למעשה להוצאת כל הכספים הללו הוא בדיקה משפטית ומקצועית של המשרד הרלוונטי שאליו עובר הכסף כי זה תנאי ליישום של אותה הגדלה.

אסי מסינג: הבדיקות הללו יתבצעו, הנחיית היועץ גם קובעת 45 ימים.

אסי מסינג: אני גם הערתי קודם לכן שאנחנו ננסה, בהינתן העובדה שמדובר כרגע בסוף השנה כמובן להאיץ את הבדיקות כדי שלא יהיו עד סוף 45 ימים.

אסי מסינג: כמובן איפה שיהיו בעיות אז הכספים לא יועברו וזה לא מונע את כל הבדיקה ואת כל הדברים האחרים שצריכים להיבדק בכפוף לכל דין.

ינון אזולאי: אז למה אנחנו יושבים על המספרים אם אתה אומר שאנחנו לא יכולים לשאול אותך עליהם?

אסי מסינג: זה המסגרת כמובן כרגע.

ינון אזולאי: אני לא צריך את המסגרת, אני צריך לדעת על כל סעיף.

אסי מסינג: כמובן המסגרת הזאת צריכה להיות מוצעת בהתאם למקובל ובכפוף לכל דין, למשפט המנהלי.

אסי מסינג: זו הערה ראשונה.

משה גפני: אנחנו מרגישים אחרת.

משה גפני: אנחנו מרגישים שכאשר דברים נוגעים לזה שמשרד האוצר לא כל כך מעוניין בזה, אז זה הופך להיות פוליטי, להסכם קואליציוני?

ינון אזולאי: זה עובדות.

משה גפני: אנחנו מרגישים כך, יש לנו גם הוכחות.

משה גפני: ודבר שכן רוצים להעביר אז מעבירים, מעבירים הרבה יותר בקלות.

משה גפני: יש לי שתי שאלות ספציפיות, האחת זה משרד הרווחה, יש שם תקציב של פנימיות, הוא לא הסכם קואליציוני.

אלכס קושניר: חבר הכנסת גפני, אנחנו נגיע לדף הרלוונטי ותהיה לך הזדמנות לשאול כל שאלה שאתה רוצה.

אסי מסינג: אשר להערה של חבר הכנסת סמוטריץ'.

בצלאל סמוטריץ': כן, זו השאלה המרכזית.

אסי מסינג: אני עוד לא השלמתי.

אסי מסינג: התייחסת באופן ספציפי להחלטת החומש.

בצלאל סמוטריץ': לא, קודם כל שאלתי מה הקריטריונים, האם אפשר לקבל מסמך לפי מה אתה מסווג.

בצלאל סמוטריץ': יש שני סכומים, שניהם מקורם בהסכם פוליטי, שניהם מגיעים לקבוצת אוכלוסייה מאובחנת, בשניהם כנראה לאוכלוסייה הזאת יש זיקה פוליטית למפלגה, מה אתה מחליט שנוח לך לקרוא לו מקצועי ואז לא חלות עליו הנחיות היועץ, ומה אתה מחליט שאתה קורא לו קואליציוני ואתה מחיל עליו את ההנחיות.

אסי מסינג: קודם כל כמו שהבהרתי כבר מספר רב של פעמים ואני אחזור, אמרתי את זה גם אתמול, אמרתי את זה גם בדיונים המקבילים שהיו בשנים הקודמות בהקשר הזה וגם הנחיית היועץ קובעת את זה, עצם הקצאת הכספים בהסכמים פוליטיים תקציביים ובהסכמים קואליציוניים היא אינה דבר שהוא אסור.

בצלאל סמוטריץ': לא אמרתי, רק שאלתי איך אתה מסווג.

אסי מסינג: רגע, שנייה, הוא עניין של סדרי עדיפויות.

אסי מסינג: לצורך הקביעה של סדרי העדיפויות יש גם תהליך שהוא כולל תהליך מקצועי שהמשמעות שלו גם לצקת תוכן מקצועי לאותם תקציבים.

אסי מסינג: איפה שנעשתה עבודת מטה מקצועית שתומכת בהגדלת הכספים והיא באה לפני החלטת הממשלה בהקשר הזה של עדיפות לאומית, או בהקשרים אחרים באופן שבו הממשלה מתנהלת אז כמובן שאפשר להגיד שיש פה, הגם שמקורה של תוספת הכסף היא בסופו של דבר בסיכום קואליציוני או בסיכום פוליטי תקציבי, שהושלמה הבדיקה המקצועית והיא כסף שאפשר ליישם אותו.

בצלאל סמוטריץ': זה בסדר, אבל זה נחשב כסף קואליציוני?

אסי מסינג: זה עדיין - - -

בצלאל סמוטריץ': כסף קואליציוני?

בצלאל סמוטריץ': יופי, אז למה בנספח להחלטת הממשלה שעברה ביום ראשון יש נספח קואליציוני של שני מיליארד ולא של 32 מיליארד או 34.5 מיליארד?

בצלאל סמוטריץ': אם הכסף של רע"מ הוא כסף קואליציוני - - -

אסי מסינג: בהחלטת עדיפות החומש צוין במפורש, וזה גם מצוין כאן במסגרת הנייר הזה שמונח בפניכם, שגם ב-1 באוגוסט 2021 וגם – זה בטעות פה, זה צריך להיות ב-24 באוקטובר, התקבלה החלטת ממשלה לפיתוח הכלכלי.

אסי מסינג: צוין במפורש באותה החלטה שכל משרד יפעל בתחום עיסוקו על פי השיקולים המקצועיים בכפוף לכל דין ובחלקים הרלוונטיים בכפוף להנחיית היועץ.

בצלאל סמוטריץ': אז מה החלקים הרלוונטיים?

אסי מסינג: שם, איפה שנעשתה עבודת מטה קודם לכן מקצועית שנתמכה, יש חוות דעת משפטית - - -

בצלאל סמוטריץ': אני לא מבין.

בצלאל סמוטריץ': אסי, נו באמת, אני כל כך ברור שזה מביך אותי שאתה עונה כמו שאתה עונה.

בצלאל סמוטריץ': אז אני אסביר לך.

בצלאל סמוטריץ': שוב, הכסף הקואליציוני הוא לגיטימי וצריך ליישם אותו וזה בסדר גמור, אבל הוא צריך להיות מיושם לפי הנחיות היועץ המשפטי לממשלה.

אסי מסינג: מה ההנחיות אומרות?

בצלאל סמוטריץ': ההנחיות אומרות החלטת הממשלה ואישור ועדת הכספים וההנחיות אומרות - - -

אסי מסינג: קודם כל שיקוף.

אסי מסינג: שתיים, עבודת בדיקה.

בצלאל סמוטריץ': נכון, ושאין נהנה יחיד וכו'.

בצלאל סמוטריץ': אז למה אתה קורא בחלקים הרלוונטיים?

בצלאל סמוטריץ': הכול צריך לעבוד על פי הנחיית היועץ.

אסי מסינג: החלקים שטרם עברו בדיקה מקצועית ומשפטית.

בצלאל סמוטריץ': לא, הכול צריך לעבוד על פי הנחיית היועץ.

בצלאל סמוטריץ': ביחס לחלק מהתקציבים הנחיית היועץ התקיימה וביחס לחלק אחר לא.

אלכס קושניר: בצלאל, בצלאל.

בצלאל סמוטריץ': לא, אתה לא יכול לא לתת לי - - -

אלכס קושניר: קודם כל אני נותן לך.

בצלאל סמוטריץ': אבל באמת באמת שהוא לא עונה.

אלכס קושניר: אתה מעלה סוגיה שהיא סוגיה מורכבת, אסי עונה לך, אתה לא מקבל את התשובה שלו.

אלכס קושניר: אתה שואל אותו את אותה שאלה עוד פעם והוא עונה לך את אותה תשובה.

בצלאל סמוטריץ': לא, הוא לא עונה לי.

אלכס קושניר: לפינג פונג הזה אין תכלית.

בצלאל סמוטריץ': אבל הוא לא עונה.

בצלאל סמוטריץ': תשמע, זה נורא נחמד, אם אתה רוצה שאני אשאל, הוא יגיד, אני אשאל בחיטים והוא יענה לי בשעורים.

אלכס קושניר: לא, בצלאל, אתה לא יכול להגיד את זה.

בצלאל סמוטריץ': לא, אני רק אומר, אבל באמת אני רוצה שאתה תקבל תשובה, עזוב אני.

אסי מסינג: אז אני אחדד שוב.

בצלאל סמוטריץ': תן לי לשאול שאלה.

בצלאל סמוטריץ': יושב ראש המפלגה שלך עשה צעד חשוב מאוד ודרש להעלות את הבטחת ההכנסה למבוגרים, לקשישים.

ינון אזולאי: לאזרחים ותיקים.

בצלאל סמוטריץ': זו הייתה דרישה פוליטית שלו, נכון?

אלכס קושניר: זה עבר בחקיקה.

בצלאל סמוטריץ': אז זו אולי לא דוגמה טובה.

בצלאל סמוטריץ': תן לי דוגמה אחרת שאתם דרשתם – בני גנץ, גם זה יעבור חקיקה.

בצלאל סמוטריץ': זה טבעי, כל מפלגה באה עם אג'נדה ודורשת תקציב.

בצלאל סמוטריץ': אני רוצה להבין, הרי לא יעלה על הדעת להגיד, נניח שהעלאת הבטחת הכנסה לא הייתה בחוק אלא בתוך התקציבים, מישהו היה קורא לזה כסף קואליציוני?

בצלאל סמוטריץ': היו מתחילים לשחק עם זה משחקים של הנחיות היועץ?

בצלאל סמוטריץ': מה קובע?

בצלאל סמוטריץ': הרי בסוף אלה כספים שמקורם בהסכם פוליטי, בהסכם הקואליציוני בין המפלגות יש דרישה של מפלגה, משרד האוצר יודע להגיד מה החשיפה התקציבית שלה, נותן לזה תג מחיר ועל זה מבוסס ההסכם הקואליציוני.

בצלאל סמוטריץ': למה הם מחליטים - - -

אסי מסינג: כל מה שאני אומר, זה גם כל מה שהנחיית היועץ אומרת, ראשית הדברים נעשים על ידי קבלת החלטת ממשלה והדברים משוקפים.

אסי מסינג: כל הדוגמאות שמנית, כולל העלאה של הבטחת הכנסה, עברו החלטת ממשלה, הדברים ברורים וידועים.

אסי מסינג: שום דבר לא נסתר מעיניי ועובר בקרה.

בצלאל סמוטריץ': יפה, הם צריכים לבוא לפה.

בצלאל סמוטריץ': למה זה לא בא לפה?

בצלאל סמוטריץ': למה ההסכמים עם הח"כים, יש לי פה שורה שורה שורה שורה, הנספח הקואליציוני של החלטת הממשלה מה-24 באוקטובר, יש לי אותו שורה שורה שורה שורה, את רע"מ אין לי, אני צריך לחפש אותו.

אסי מסינג: השורות נמצאות בתוך ההחלטה עצמה, מבחינת התקציבים שמוקצים לכל משרד יש שמה בצורה מפורטת, זו החלטה שהרבה יותר מפורטת מההחלטות האחרות של יישום ההסכמים הקואליציוניים והיא נמדדת, נדמה לי, על 35 עמודים.

בצלאל סמוטריץ': ושוב, ונניח אי אפשר שיהיה נהנה יחיד, אלא אם כן יש אישור ספציפי.

אסי מסינג: ודאי.

בצלאל סמוטריץ': על כל ה-30 מיליארד.

אסי מסינג: אמרתי בוודאי.

אסי מסינג: הבדיקות הללו, מה שמייחד את ההחלטה הזו, בשונה מההחלטה של ההסכמים הקואליציוניים, שכבר נעשתה עבודת מטה על חלקים משמעותיים מההחלטה, זו העבודה שנדרשת.

בצלאל סמוטריץ': אני רק אומר שוב, למה זה לא מדויק?

בצלאל סמוטריץ': כי נניח תקציבי החמ"ד, הרי ודאי שנעשתה עבודה, התקציבים האלה כבר עוברים 30 שנה, נעשתה כבר עבודה, אז למה תקציבי החמ"ד מופיעים בשורה בהחלטת הממשלה בנספח הקואליציוני?

אסי מסינג: מכיוון שבאופן ספציפי כרגע לצורך ההוספה עצמה עוד לא הושלמה הבדיקה.

בצלאל סמוטריץ': איזה בדיקה?

בצלאל סמוטריץ': זה כסף שעובר כל שנה.

בצלאל סמוטריץ': אני אגיד לך יותר מזה, ניתנו מקדמות כבר ב-1 חלקי 12.

אסי מסינג: והיא תושלם בהתאם לנדרש.

בצלאל סמוטריץ': אבל איזה עבודה אתה צריך לעשות?

בצלאל סמוטריץ': זה תקציב ש-20 שנה עובר, כל שנה, כל שנה, כל שנה, זה שעות לימוד, שעות הוראה, שכר מורים.

בצלאל סמוטריץ': זה לא מבחן תמיכה שאתה יכול להגיד - - -

אסי מסינג: שאלת אותי מה ההבחנות אז הסברתי מדוע בסופו של דבר - - -

בצלאל סמוטריץ': לא, אז התשובה שאין הבחנות, כל כסף שמקורו בהסכם פוליטי הוא כסף קואליציוני וחלה עליו הנחיית היועץ.

אסי מסינג: נכון.

בצלאל סמוטריץ': יש דברים שעבודת המטה בוצעה לפני החלטת הממשלה ולכן החלטת הממשלה כבר משקפת את זה ואחר כך זה בא פה לתקציב, יש דברים שעוד לא בוצעה עבודת המטה, לכן זה נשאר כרגע באיזה סעיף רזרבה, זה עוד ויכוח פה, אבל רזרבה, ותבוצע עבודה, אבל כל הכספים האלה צריכים לעבוד אחד לאחד עם הנחיית היועץ?

אסי מסינג: אהה.

בצלאל סמוטריץ': לפעמים כבר בוצעו חלק מהנחיות היועץ ולפעמים הם צריכים להיות מבוצעים.

אסי מסינג: נכון.

בצלאל סמוטריץ': יפה.

בצלאל סמוטריץ': אז אני רק אומר שזה לא קוהרנטי מכיוון שאתה תראה בנספח הקואליציוני המון דברים שאין לגביהם עבודת מטה ולא תהיה לגביהם עבודת מטה מכיוון שנעשתה עבודת המטה מזמן ובכל זאת זה מוגדר כסף קואליציוני.

אסי מסינג: אז אפשר יהיה לאשר.

אלכס קושניר: טוב, תודה רבה.

בצלאל סמוטריץ': אז השאלה אם אפשר לקבל לכאן לוועדה את החלטת הממשלה, הרי זה כסף קואליציוני לכאורה, לפי מה שהוא אומר, ואנחנו צריכים להכיר אותו, אני מבקש לקבל את החלטת הממשלה תכנית החומש.

אסי מסינג: זו החלטה של - - -

בצלאל סמוטריץ': היא עוד לא באתר שלכם ואנחנו, חברי הכנסת, לא קיבלנו אותה.

בצלאל סמוטריץ': אני מבקש לקבל אותה עם כל דברי ההסבר.

אלכס קושניר: מתי החלטת הממשלה אושרה?

בצלאל סמוטריץ': ביום ראשון.

אלכס קושניר: תוך כמה זמן היא אמורה להתפרסם?

בצלאל סמוטריץ': לא, אבל - - -

אלכס קושניר: שנייה, בצלאל.

אסי מסינג: היא מתפרסמת בדרך כלל ביום רביעי.

אסי מסינג: בדרך כלל.

אלכס קושניר: מחר.

בצלאל סמוטריץ': אבל אני לא מבקש את זה כאזרח מהציבור, אנחנו צריכים להצביע עליה.

בצלאל סמוטריץ': זה לא שונה מהנספח הקואליציוני של החלטת הממשלה ולא שונה מהנספח הקואליציוני של ההסכמים פה עם הח"כים.

אסי מסינג: אתה לא מצביע על החלטת הממשלה.

בצלאל סמוטריץ': אני מצביע על חלוקת הכסף.

בצלאל סמוטריץ': אז אני מבקש לקבל את החלטת הממשלה עם הסעיפים השונים, עם כל חוות הדעת המשפטיות שצורפו לה אחד לאחד.

אסי מסינג: אני יכול לבקש - - -

בצלאל סמוטריץ': אני חושב שזה היה צריך להיות חלק מהחומר שאתה צריך להפיץ לנו.

בצלאל סמוטריץ': זו בדיוק הטענה שלי, שאם הוא כסף קואליציוני אתם הייתם צריכים לוודא שהוא נמצא מול העיניים שלנו, כמו הרשימה של חברי הכנסת פה.

אסי מסינג: אפשר לבדוק עם מזכירות הממשלה אם יש כבר החלטה.

בצלאל סמוטריץ': אם לא, אי אפשר להצביע על התקציב.

בצלאל סמוטריץ': כמו שאי אפשר להצביע על התקציב, אם אין לנו את זה אז זה אומר שכל הכסף הזה צריך ללכת לרזרבה כמו כל הכסף הקואליציוני.

אחמד טיבי: אם אני קיבלתי טיוטה חברי הכנסת יכולים לקבל אותה.

בצלאל סמוטריץ': לי אין קשרים של דוברי ערבית בכנסת הזו.

אלכס קושניר: אסי, אני מבקש לבדוק את הסוגיה הזאת.

בצלאל סמוטריץ': אני מבקש שזה יעבור רשמית דרך הוועדה, זו שאלה עקרונית.

אלכס קושניר: בסדר, הבהרת את השאלה, אני ביקשתי מאגף התקציבים לבדוק את זה.

אלכס קושניר: בסדר, מתקדמים.

אלכס קושניר: בבקשה, היועצת המשפטית.

ינון אזולאי: אגב, רק שתדע שמשאבי הטבע התחיל ואני אמור לדבר גם שם.

בצלאל סמוטריץ': כולנו.

ינון אזולאי: כולנו אמורים לדבר שם, אני חושב שצריך להפסיק את הדיון.

אלכס קושניר: אנחנו נצא להפסקה של עשר דקות, אני אבדוק את הסוגיה הזאת איך אנחנו עושים את זה כדי שסדרי הדיון לא ייפגעו, לא פה ולא שם.

בצלאל סמוטריץ': רק שתדעו, מעכשיו כל ההסתייגויות בחוק משאבי טבע זה של יהדות התורה, ש"ס ואנחנו.

בצלאל סמוטריץ': זה חמש דקות חמש דקות ובממוצע פעם בשעה, שעה וחצי, כל אחד מאיתנו עולה לדבר.

אלכס קושניר: בסדר, תנו לי לבדוק, אני אחזור אליכם.

אלכס קושניר: נחזור בשעה שבע.

אלכס קושניר: אנחנו מחדשים את הדיון.

אלכס קושניר: לפני ההפסקה סיימנו את הפרק המילולי בשני החוקים, 2021 ו-2022, כרגע אנחנו עוברים לחלק המספרי, לתוספות.

אלכס קושניר: היועצת המשפטית, בבקשה.

שלומית ארליך: אז אנחנו מתחילים בסעיף 01, נשיא המדינה.

אחמד טיבי: אני מבקש הפסקה.

אחמד טיבי: ביטול צווי קמיניץ, קנסות, הקמת אזורי תעשייה ובית חולים ביישוב ערבי ועוד 11,000 הסתייגויות בשם הרשימה המשותפת.

אלכס קושניר: אוקיי, תודה רבה.

שלומית ארליך: סעיף 01, נשיא המדינה ולשכתו.

שלומית ארליך: תקראו את הסכומים, כשיש דפי החלפה אני אגיד ותקריאו גם אותם ותציינו אם יש הסכמים קואליציוניים.

אלכס קושניר: איזה סעיף?

שלומית ארליך: אנחנו מתחילים בחוק התקציב לשנת 2021, סעיף 01, נשיא המדינה ולשכתו.

בצלאל סמוטריץ': את התוספות לא צריך לקרוא?

שלומית ארליך: בסוף, זה מרכז את כל הסכומים.

בצלאל סמוטריץ': זה חוקי להפוך את הסדר?

שלומית ארליך: כן.

שלומית ארליך: תקראו את הסך.

יואב הכט: סעיף מספר 1, נשיא המדינה ולשכתו, סך ההוצאה 59,939 אלפי ₪.

שלומית ארליך: אז תגיד פשוט, 59.939 מיליון.

שלומית ארליך: הוצאה מותנית בהכנסה – 1.829 מיליון.

שלומית ארליך: הרשאה להתחייב אין, שיא כוח אדם 74.5.

בצלאל סמוטריץ': מה זה, מעסיקים חצי בן אדם?

בצלאל סמוטריץ': זה עוד לא ראיתי.

אלכס קושניר: לא, זה חצי משרה.

אלכס קושניר: למה חצי בן אדם?

בצלאל סמוטריץ': אגב, כל תקן יכול להיות שהוא בנוי מחצאי משרה?

בצלאל סמוטריץ': אין הגבלה על כמה אנשים?

אלכס קושניר: משרד האוצר, הסבר בבקשה בכמה מילים.

יואב הכט: סעיף 01, תקציב נשיא המדינה ולשכתו, מציג את תקציבו של משרד הנשיא, סעיף מאוד קטן ויחסית פשוט.

ינון אזולאי: איזה פשוט?

ינון אזולאי: תסביר לי מה זה הוצאה מותנית בהכנסה פה.

בצלאל סמוטריץ': איזה הכנסות יש לנשיא?

ינון אזולאי: איזה הכנסות?

ינון אזולאי: זה לא פשוט.

ינון אזולאי: נראה לך שזה פשוט שהנשיא מקבל הכנסה?

יצחק פינדרוס: אתה כבר במותנה בהכנסה, אני לא מבין למה צריך נשיא בכלל.

יואב הכט: אם אפשר לתת את רשות הדיבור לנציגה שלנו נמצאת בזום.

ינון אזולאי: אני מבקש להעלות את הנשיא, אם הוא יכול לעלות ולהסביר לנו מה קורה אנחנו נשמח מאוד.

אלכס קושניר: אז כנראה שתצטרך להישאר עצוב.

יואב הכט: עד שהוא יצליח להעלות אותה אני בינתיים אציין, בתקציב הנשיא נמצא כל תקציב השכר של עובדי בית הנשיא, הוצאות שוטפות של בית הנשיא, לרבות נסיעות לחו"ל או אירוח כנסים בארץ.

יצחק פינדרוס: או פרחים.

יצחק פינדרוס: אתם יודעים כמה תקציב לפרחים?

יואב הכט: זה אני לא בטוח שאני יודע להגיד, אבל אם זה מעניין את הוועדה אפשר לבדוק ולהחזיר לה תשובה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: ממש לא.

ינון אזולאי: מה זה ממש לא?

יואב הכט: כמו כן יש כ-74 עובדים עם חצי תקן, חצי משרה נוספת.

בצלאל סמוטריץ': אני שואל שאלה מהותית שמעניינת אותי גם בהקשר לסעיפים אחרים.

בצלאל סמוטריץ': במצב כזה שבו כל התקציב נמצא בסעיף אחד, בלי חלוקה לתחומים ותכניות, המשמעות היא שיש לבית הנשיא גמישות מוחלטת, הוא יכול להחליט שהוא מגדיל את תקציב הנסיעות, מוריד את תקציב הכנסים, מקטין את הטיסות.

יואב הכט: בתוך התקציב, וזה נכון לכל סעיפי התקציב, יש גם חלוקה לשימושים, אם זה הוצאות שכר או הוצאות שהן לקניות, לרכש, הוצאות לפיתוח, שדיברנו עליהן יותר מוקדם היום.

בצלאל סמוטריץ': זה מופיע בתקנות שונות?

יואב הכט: זה מופיע בתוך התקציב.

בצלאל סמוטריץ': לא, אבל אחר כך נראה סעיפים שיש חלוקה לתכניות ולתחומי פעילות ולתכניות.

בצלאל סמוטריץ': אז בבית הנשיא זה הכול במקום אחד?

אלכס קושניר: יש לנו מישהו בזום או לא?

אלכס קושניר: משרד האוצר, אני לא מתכוון להתעכב על כל אחד ששעה מעלים לי אותה בזום.

אלכס קושניר: אז או שתביאו את הנציגים לפה, או שתתקתקו את זה, זה לא יכול להיות.

ינון אזולאי: אגב, שתדעו, זה לא דרישה שלנו, אנחנו בשמחה רבה נחכה.

אלכס קושניר: בבקשה.

נטע בר זיו: סליחה, אני יכולה להתייחס.

אלכס קושניר: בבקשה, הסבר על תקציב בית הנשיא.

נטע בר זיו: הבנתי שהייתה שאלה לגבי ההוצאה מותנית בהכנסה?

אלכס קושניר: כן.

נטע בר זיו: אז ההוצאה המותנית בהכנסה נובעת מכל מיני הכנסות שבית הנשיא מקבל.

נטע בר זיו: בית הנשיא עורך כל מיני פעילויות בשטח שלו ומקבל מגורמי חוץ בדרך כלל הכנסות מאירועים שמתבצעים בשטח שלו.

בצלאל סמוטריץ': ארגונים שעושים כנסים בבית הנשיא בתמורה לתשלום?

בצלאל סמוטריץ': מה, זה אולם אירועים?

יצחק פינדרוס: כאיש עיריית ירושלים לשעבר, האם הם משלמים ארנונה על אולם אירועים.

אלכס קושניר: חברים, אנחנו סיימנו את האתנחתות הקומיות בדיון הקודם.

יצחק פינדרוס: לא, אמיתי, אני לא מבין.

אלכס קושניר: אני מבקש שאלות ענייניות, תשובות קצרות והצבעות.

אלכס קושניר: קדימה.

נטע בר זיו: אז אני אתחיל מהתחלה.

נטע בר זיו: הוצאה מותנית בהכנסה, תקציב בית הנשיא מקבל כל מיני הכנסות מאירועים שהוא עורך בשטחו, בדרך כלל מגורמי חוץ שמבקשים לערוך אירועים בשטח שלו והם מעבירים לו הכנסות והתקציב הזה משקף את זה.

ינון אזולאי: שאלה, מה פירוש עורך אירועים?

ינון אזולאי: מחר יש לי בר מצווה לבן שלי אני יכול לעשות את זה בבית הנשיא?

אלכס קושניר: לא, זו לא שאלה רצינית.

ינון אזולאי: מה פירוש עורך אירועים?

אלכס קושניר: אני מבקש להעלות את הסעיף להצבעה.

בצלאל סמוטריץ': אני שאלתי קודם.

אלכס קושניר: מי בעד?

ינון אזולאי: לא, אבל יש פה שאלות.

ינון אזולאי: אי אפשר.

בצלאל סמוטריץ': איך אתה יכול לעשות הצבעה?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

ינון אזולאי: רביזיה.

אלכס קושניר: יש רביזיה.

בצלאל סמוטריץ': אבל רגע, יש נושא חדש.

אלכס קושניר: על מה?

בצלאל סמוטריץ': לא, על דפי – איך קוראים לזה?

אלכס קושניר: אין פה.

אלכס קושניר: זה נוסח של הכחול, אתה לא יכול להגיש על זה נושא חדש.

בצלאל סמוטריץ': לא הבנתי, הרי דפי ההחלפה - - -

יואב הכט: בסעיף זה אין דפי החלפה.

בצלאל סמוטריץ': מה זה משנה?

בצלאל סמוטריץ': אבל דפי ההחלפה הם בתוך החוק הזה, אז הם משנים את החוק, אז אפשר לטעון על זה נושא חדש, אתה לא יכול להתחיל בהצבעות.

אלכס קושניר: לא, לא על כל החוק, על סעיף אתה יכול.

בצלאל סמוטריץ': אני טוען עכשיו על הסעיף.

בצלאל סמוטריץ': אתה לא יכול להצביע על החוק לפני שאתה מקבל טענת נושא חדש.

אייל לב ארי: אין נושא חדש - - -

בצלאל סמוטריץ': לא הבנתי, מה אין נושא חדש?

אייל לב ארי: בתיקונים מספריים בחוק התקציב, השינויים הם בתוך המסגרת, שינויים ותיקונים שהוועדה יכולה בכל מקרה לדון, הם לא חורגים מטבעם מגדר הנושא.

בצלאל סמוטריץ': את זה תחליט ועדת הכנסת, לא הבנתי.

בצלאל סמוטריץ': אני טוען שכן, אתה מזיז פה מיליארדים מסעיף לסעיף אתה אומר לי שזה לא נושא חדש?

ינון אזולאי: זכותנו לטעון, בוודאי, מה זה?

אייל לב ארי: כבר הטענה הזאת נטענה ביחס למסגרות ולכן גם הטענה הזאת נדחתה.

ינון אזולאי: אבל מה זה קשור במסגרות?

ינון אזולאי: אני טענתי את זה, אבל עכשיו אני יכול לטעון את זה עוד פעם.

בצלאל סמוטריץ': אבל מה זה קשור?

בצלאל סמוטריץ': עם כל הכבוד ועדת הכנסת תתכנס ותדון בשאלה אם זה נושא חדש.

ינון אזולאי: מקודם נושא חדש כן נדון על הסכום שהיה בו שינוי, זה כן נדון בוועדת הכנסת.

אלכס קושניר: אבל איך אפשר להגיש נושא חדש על סעיף שאין בו שינוי?

בצלאל סמוטריץ': אבל זה לא על הסעיף הזה.

בצלאל סמוטריץ': עוד פעם, יש לך חוק, בתוך החוק יש סעיף שיש בו נושא חדש?

בצלאל סמוטריץ': אתה לא יכול להתחיל להצביע על החוק עד הרגע שאתה לא מחליט שהנושא הוא נושא חדש.

אלכס קושניר: יועצים משפטיים.

אייל לב ארי: אני התייחסתי.

אייל לב ארי: אני אמרתי שבעצם מהרגע שתוקנה המסגרת, שכל השינויים הם בעצם שינויים שנמצאים גם בתוך המסגרת, זה גם תיקונים שהוועדה מכניסה כבדרך שגרה כמו בכל תיקון חקיקה, זה לא משהו שחורג מהנושא.

בצלאל סמוטריץ': בכל תיקון חקיקה כשהוועדה מכניסה תיקונים אני יכול לטעון נושא חדש.

אייל לב ארי: שוב, לא במקרה של - - -

בצלאל סמוטריץ': איפה זה כתוב?

בצלאל סמוטריץ': יש לך סעיף בתקנון?

בצלאל סמוטריץ': יש משהו?

בצלאל סמוטריץ': זה נורא נחמד.

בצלאל סמוטריץ': מחילה, אם תראה לי את התקנון וכתוב בתקנון שבחוק התקציב אי אפשר לטעון נושא חדש אני מבין.

בצלאל סמוטריץ': אם זה לא כתוב בתקנון - - -

אלכס קושניר: זו חוות דעת משפטית, בצלאל.

בצלאל סמוטריץ': על מה היא מתבססת?

בצלאל סמוטריץ': חוות דעת משפטית זה לא סברות, שיסביר על מה היא מתבססת.

אייל לב ארי: היה מקרה כזה, טענה של נושא חדש, בחוק התקציב הדו שנתי ל-13'-14' ועמדת היועצת המשפטית של הוועדה, שהובאה גם בוועדת הכנסת - - -

בצלאל סמוטריץ': זאת אומרת היה דיון בוועדת הכנסת.

אייל לב ארי: בשעתו כן והוועדה הזאת בסוף דחתה את הטענה של הנושא החדש ולמעשה גם קיבלה את העמדה של היועצת המשפטית של הוועדה שאמרה שנשאלו בוועדה אם קיצוץ של חצי מיליארד הוא נושא חדש והעמדה שלה הייתה שזאת עבודתה של ועדת הכספים לדון בסעיפים ובמספרים ולכן אי אפשר לראות בזה נושא חדש.

בצלאל סמוטריץ': אבל זה בסדר גמור, זה תטענו בוועדה ושהוועדה תחליט.

בצלאל סמוטריץ': תמיד זה ככה, תמיד אנחנו באים ואומרים נושא חדש, אתם אומרים שזה לא נושא חדש והוועדה מחליטה.

אלכס קושניר: בצלאל, אני אשמח לאפשר לשאול שאלות לסעיפים שמתייחסים לסעיפים הבאים, אבל אני אבקש לשאול שאלות ענייניות.

בצלאל סמוטריץ': אני שאלתי שאלה עניינית.

אלכס קושניר: ולא, סליחה, אם אני יכול לעשות בר מצווה.

ינון אזולאי: לא, השאלה שלי הייתה מה זה אירועים.

ינון אזולאי: כשאתה אומר אירועים, אני שואל אותך מה זה סגנון של אירוע, אם הכנסת רוצה לעשות שם מחר אירוע היא יכולה?

ינון אזולאי: זו השאלה.

אלכס קושניר: ינון, תקשיב, אם זאת השאלה שהיית שואל הייתי מאפשר.

ינון אזולאי: בסדר, אתה יודע שזה בא ממקום כזה, שתגיד לי לא, אירועים מדיניים, אירועים של תושבי חוץ.

בצלאל סמוטריץ': אלכס, אני שאלתי שאלה מקצועית ואתה הפסקת אותנו.

אלכס קושניר: אז שנייה, אני כן רוצה לאפשר לשאול שאלות, אבל אני מבקש לא לעשות מזה קרקס.

אלכס קושניר: אז בואו נתקדם, שאלה לגבי בית הנשיא, בבקשה.

בצלאל סמוטריץ': אני שאלתי שאלה כללית כשבית הנשיא זו דוגמה.

בצלאל סמוטריץ': כשאנחנו מקבלים סעיף תקציבי שלא מחולק לתחומי פעילות ותכניות, כמו הסעיף הזה של בית הנשיא, כשיש למשרד ממשלתי חלוקה לתחומי פעילות ותכניות אז השר הרלוונטי לא יכול להעביר אוטומטית מתכנית לתכנית, הוא צריך לבוא לפה לוועדה.

בצלאל סמוטריץ': האם כשבבית הנשיא זה נמצא בסעיף אחד, אין תכניות, אין תכנית אירועים, תכנית נסיעות, תכנית זה, המשמעות היא שבתוך ה-59 מיליון הנשיא יכול לעשות מה שהוא רוצה?

בצלאל סמוטריץ': להעביר מסעיף לסעיף, או שיש איזה שהיא –

אלכס קושניר: מגבלה.

בצלאל סמוטריץ': בדיוק.

בצלאל סמוטריץ': האם הוא יכול להגדיל תקציב נסיעות ולהפחית תקציב כנסים.

אלכס קושניר: הבנתי.

אלכס קושניר: משרד האוצר, תשובה.

קריאה: בבית הנשיא יש תכנית אחת?

בצלאל סמוטריץ': ככה זה מופיע פה.

קריאה: אז התשובה היא כן, התשובה היא שבתוך התכנית הזאת המשרד יכול, בתיאום איתנו בחלק מהמקרים.

אמיר רשף: בשיח איתנו.

אמיר רשף: בתיאום עם משרד האוצר אפשר לבצע הסטות.

יצחק פינדרוס: כמובן בתיאום עם משרד האוצר גם בתוך הסעיף, באותו סעיף לעשות - - -

בצלאל סמוטריץ': אבל יש לך אפשרות להגיד כמה שכר, כמה תחומי הפעילות?

בצלאל סמוטריץ': לא תחום הפעילות במובן המשפטי.

אמיר רשף: אז אני אגיד לך באיזה שהיא התפלגות כללית.

אמיר רשף: 55% מההוצאות בבית הנשיא זה מיועד לתשלומי שכר והיתר זה התפעול השוטף, זה יכול להיות בית הנשיא, זה יכול להיות אבטחת הנשיא, זה יכול להיות טיסות, זה יכול להיות אירוח אירועים או כל פעילות אחרת שהנשיא עושה.

אמיר רשף: זאת החלוקה בגדול.

ינון אזולאי: אתה יורד מהנושא חדש, בצלאל?

ינון אזולאי: למה לרדת?

שלומית ארליך: בסעיף 02 הכנסת.

שלומית ארליך: בסעיף 02 היו דפי החלפה, תקרא את כל דף ההחלפה ותגיד בדיוק מה השתנה.

ינון אזולאי: אגב, לגבי הנושא חדש אנחנו לא יודעים, אנחנו מבקשים עוד בירור בעניין.

שלומית ארליך: ינון, בשנים עברו אנחנו עשינו בדיקה ולאורך השנים לא אפשרנו טענות של נושא חדש כשמדובר בתקציב.

ינון אזולאי: אז אנחנו מבקשים אם אפשר להעביר את הבקשה שלנו, להכניס את זה לתקנון.

ינון אזולאי: בשבילנו, באמת בשביל לדעת, אני חושב שזה ראוי שיהיה שם.

בצלאל סמוטריץ': אלכס, יש לי שאלה טכנית.

בצלאל סמוטריץ': יש סיכוי שאתם מדפיסים לנו את דפי ההחלפה כדי שנוכל להסתכל במסך על המקורי.

בצלאל סמוטריץ': אי אפשר לעבור פה בין קובץ לקובץ.

טמיר כהן: אפשר לעשות את זה.

בצלאל סמוטריץ': זה יעזור ואז נחזיק את זה אחד מול השני.

אלכס קושניר: בסדר גמור.

יואב הכט: בסעיף 02 יש לנו בסך הכול הוצאה של 921,894,000, ויש לנו שיא כוח אדם של 846 תקנים, 68 משרות עבודה בלתי צמיתות.

יואב הכט: זה סך הכול הסעיף.

בצלאל סמוטריץ': הוצאה מותנית בהכנסה אין?

יואב הכט: הוצאה מותנית בהכנסה אפס והרשאה להתחייב אפס.

אלכס קושניר: תקריא, בבקשה, את כל הדף.

יואב הכט: בתחום 02, חברי הכנסת, סך ההוצאה 171,280,000, הוצאה מותנית בהכנסה אפס, הרשאה להתחייב אפס, שיא כוח אדם אפס ומשרות עבודה בלתי צמיתה גם כן אפס.

יואב הכט: בתוך התחום הזה תכנית מספר 1, מרכיבי שכר חברי הכנסת, סך ההוצאה 75,160,000, הוצאה מותנית בהכנסה אפס, הרשאה להתחייב אפס, שיא כוח אדם אפס ומשרות עב"צ אפס.

יואב הכט: תכנית מספר 2 בתוך התחום הזה, תנאי חברי הכנסת, סך ההוצאה 96,120,000, סך ההוצאה המותנית בהכנסה אפס, הרשאה להתחייב אפס, שיא כוח אדם אפס ומשרות עבודה בלתי צמיתה גם כן אפס.

שלומית ארליך: תקריא את המקומות שבהם יש תיקונים ממה שקיים.

יואב הכט: בתחום מספר 2, תכנית מספר 1, ההצעה שעברה בקריאה ראשונה הייתה 80 מיליון ועברה להיות 75,160,000, כלומר הפחתה של 4,840,000.

אלכס קושניר: תקציב הכנסת אושר בוועדה המשותפת של ועדת הכנסת וועדת כספים.

בצלאל סמוטריץ': אני חוזר לשאלה הקודמת, למה נגיד בכנסת זה מפורט לסעיפים, שכר, תנאים וכו', ובית הנשיא זה לא מחולק ככה?

אלכס קושניר: אין לי תשובה, אני לא יודע למה.

בצלאל סמוטריץ': סוג של כאילו לכבד את הריבונות של המוסד?

יצחק פינדרוס: הסכם ג'נטלמני בין בן גוריון לחיים וייצמן.

בצלאל סמוטריץ': לא אני שואל אמיתי, למה בחלק מהדברים יורדים לרזולוציה ואצל הנשיא לא יורדים?

יואב הכט: יש בזה שיקולים שונים, בין היתר גם סך התקציב.

יואב הכט: סך התקציב של בית הנשיא הוא פחות מ-60 מיליון, לעומת סך תקציב הכנסת שהוא 820 מיליון, וגם המורכבות של הסעיף ומה מוחל בו.

אמיר רשף: השיקול המרכזי בבית הנשיא זה גודל הסעיף, 60 מיליון שקל אפשר להשאיר ככה.

יואב הכט: גם בתחום מספר 2, תכנית מספר 2, תנאי חברי הכנסת, חל שינוי.

יואב הכט: סך ההוצאה שעברה בקריאה ראשונה היא 94,120,000, ולאחר דפי ההחלפה 96,120,000 כלומר עלייה של שני מיליון.

יצחק פינדרוס: מה זה, העלאת שכר?

יצחק פינדרוס: מה קרה?

בצלאל סמוטריץ': הפוך, ירד השכר עלו התנאים.

בצלאל סמוטריץ': כנראה מחירי הרכב וכאלה.

יצחק פינדרוס: מה קרה פה פתאום?

יואב הכט: כפי שאמר היושב ראש, מי שקובע את התקציב המפורט של הכנסת זה ועדה משותפת לכנסת ולוועדת כספים והם החליטו להפחית את מרכיבי שכר חברי הכנסת ב-4,840,000 ולהעלות את תנאי חברי הכנסת בשני מיליון ₪.

אסף וקסלר: בסופו של דבר מדובר על אומדנים שמתבצעים, תחזיות לביצוע במהלך שנת התקציב.

אמיר רשף: ככלל תקציב הכנסת, אז הכתובת שלכם היא בגדול מנכ"ל הכנסת, הוא הגורם המקצועי לכל שאלות התקציב הפנימיות של הכנסת.

שלומית ארליך: בואו נסיים להקריא את השינויים.

שלומית ארליך: 03, פעולות הכנסת, היה 538,250 הפך להיות 542,404.

שלומית ארליך: בשירותים מקצועיים היה 39,030 הפך להיות 37,820.

שלומית ארליך: קשרי חוץ נותר אותו דבר.

שלומית ארליך: בהמשך אמרכלות השתנה מ-117,030 ל-122,390.

ינון אזולאי: ביטחון לא השתנה?

יואב הכט: ביטחון השתנה סך תקני כוח האדם.

שלומית ארליך: גמלאות חברי הכנסת, מ-69,970 ירד ל-64,970.

שלומית ארליך: מוזיאון הכנסת מ-929 הפך ל-600.

שלומית ארליך: ביטחון זה אותו דבר.

יצחק פינדרוס: בביטחון ירד בשליש.

יואב הכט: בביטחון השתנה שיא כוח האדם, מ-233 תקנים ל-232 תקנים.

יצחק פינדרוס: אבל איך ירד בשליש?

יואב הכט: מ-233 ל-232.

יצחק פינדרוס: לא, אני מדבר על התקציב, היא אמרה מ-98 ל-60?

יואב הכט: מ-98,313,000 ל-98,713,000.

בצלאל סמוטריץ': לא, זה ביטחון, הוא שאל על מוזיאון הכנסת שירד מ-929 ל-600.

אלכס קושניר: תענו, בבקשה.

אמיר רשף: זה תקציב של הכנסת.

קריאה: זה לא תקציב שאנחנו מגישים לכם.

אלכס קושניר: זה נידון בוועדה לפני.

אלכס קושניר: בסדר, אני מעלה את הסעיף להצבעה יחד עם דפי ההחלפה.

אלכס קושניר: מי בעד הסעיף?

בצלאל סמוטריץ': מתי אתה מצביע על ההסתייגויות?

בצלאל סמוטריץ': לא לפני ההצבעה על הסעיף?

שלומית ארליך: ההסתייגויות על התקציב זה הסתייגויות שאתם הזנתם במערכת של הכספים והם עולים אוטומטית למליאה.

בצלאל סמוטריץ': לא מביאים את זה בכלל לפה?

שלומית ארליך: זה לא מגיע לוועדה.

שלומית ארליך: ההסתייגויות שעליהן אנחנו נדון בהמשך זה ההסתייגויות על החלק המילולי, מה שהגשתם.

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

ינון אזולאי: רביזיה.

שלומית ארליך: סעיף 04, משרד ראש הממשלה.

שלומית ארליך: גם לו יש דף החלפה.

שלומית ארליך: ההוצאה הייתה 3,131,551,000 והפכה להיות 3,141,051,000.

שלומית ארליך: הוצאה מותנית בהכנסה 15,570,000.

בצלאל סמוטריץ': איזה הכנסות יש למשרד ראש הממשלה?

שלומית ארליך: אני רק אסיים להקריא את הכותרות ואת תשאל.

שלומית ארליך: הרשאה להתחייב 939,892, שיא כוח אדם 1,816 ומשרות עבודה בלתי צמיתות 815.

שלומית ארליך: רק תקריא את השינויים ואז תענה.

יואב הכט: השינויים בסעיף 04, במשרד ראש הממשלה, בתחום מספר 70, תכנית מספר 1, רזרבה לעמידה במגבלת ההוצאה.

יואב הכט: השינוי הוא מ-178,600,000 ל-188,100,000, עלייה של 9,500,000.

בצלאל סמוטריץ': ברזרבות?

בצלאל סמוטריץ': אתה קראת את הסעיף של הרזרבה?

בצלאל סמוטריץ': מה זה 70?

יואב הכט: התכנית של הרזרבות עלתה ב-9,500,000.

אמיר רשף: זה התכנית של הרזרבות של ההסכמים הקואליציוניים.

בצלאל סמוטריץ': לא הבנתי, משם הלכו ההסכמים הקואליציוניים?

בצלאל סמוטריץ': זה עשרה מיליון בסך הכול.

יואב הכט: 9,500,000.

אסף וקסלר: התוספת בהתאם למסמך שהוגש לוועדה מוקדם יותר היום בגין פעולות שהן נמצאות בסעיף 04 והן נמצאות כרגע בתכנית הרזרבה בסעיף הזה.

בצלאל סמוטריץ': כי עוד אין חוות דעת משפטיות.

בצלאל סמוטריץ': זה מה שדיברנו.

ינון אזולאי: התצייעצות סיעתית.

בצלאל סמוטריץ': מה זה הוצאה מותנית הכנסה במשרד ראש הממשלה?

טל שחם: במשרד ראש הממשלה יש מספר די גדול של יחידות ומשרדים, ההוצאה המותנית בהכנסה היא לא ספציפית במשרד ראש הממשלה עצמו, אלא רוב ההכנסה היא בלשכה המרכזית לסטטיסטיקה שעושה סקרים עבור גופים שונים.

טל שחם: עוד הצעה מותנית יש ללע"מ, ללשכת העיתונות הממשלתית.

בצלאל סמוטריץ': שזה אגרות?

טל שחם: כן.

טל שחם: ועוד הוצאה מותנית יש לנציבות שירות המדינה, עבור הכשרות וקורסים שהיא עושה.

ינון אזולאי: שאלה, אני רואה פה, מתחת למשרד ראש הממשלה יש את המשרד לשוויון חברתי, הרשות לקידום מעמד האישה וכל זה, למה לא מפרידים את זה כמשרדים?

ינון אזולאי: הרי הם מתנהלים בסופו של דבר כמשרד עצמאי.

טל שחם: חלק מהיחידות מתנהלות באופן עצמאי, לדוגמה המשרד לפיתוח נגב וגליל.

טל שחם: שוויון חברתי הם תחת חשבות משרד ראש הממשלה.

בצלאל סמוטריץ': למה זה לא בסעיף עצמאי?

בצלאל סמוטריץ': למה צריכים להיות שהתפוצות והאסטרטגיה ומודיעין וירושלים ומורשת והתיישבות וחיזוק קידום קהילתי, דיגיטל, החליפי, למה הם בתוך הסעיף הזה?

ינון אזולאי: למשל המשרד לשיתוף פעולה אזורי והמשרד לפיתוח הנגב והגליל יושבים תחת אותו חשב, לצורך העניין, ותחת אותו יועץ משפטי, בסדר, אבל - - -

אחמד טיבי: מי מנהל את המשרד לחיזוק וקידום קהילתי?

טל שחם: המשרד נסגר, אבל בגלל שהוא נסגר באמצע שנת 21' אנחנו צריכים עדיין להציג אותו באופן נפרד.

טל שחם: בתקציב 22' התכנית הזו מבוטלת וכל הפעילות והתקציב עוברים.

אחמד טיבי: לא יהיה קידום קהילתי ב-22'?

נעמה לזימי: לא, זה עובר לבטחון פנים.

טל שחם: התקציב של זה יהיה בסעיף 07 של משרד הבט"פ בשנת 2022.

אחמד טיבי: ינון, לא יהיה קידום קהילתי ב-2022.

ינון אזולאי: אז מה נעשה?

ינון אזולאי: איך נתקדם?

אחמד טיבי: זה מה שאני שואל, הם לא עונים.

מיכאל ביטון: מספיק לך איך שהתקדמת עד היום.

נירה שפק: טיבי, אתה טועה, אמרת קהילתי, יש קידום לקהילה הלהט"בית.

בצלאל סמוטריץ': מה זה תמיכות בארגוני הנצחה, 48 מיליון?

טל שחם: אתה רוצה לדעת את החלוקה?

בצלאל סמוטריץ': לא, מה זה?

בצלאל סמוטריץ': תן לי דוגמה לארגון כזה.

טל שחם: מרכז מורשת יצחק רבין, מרכז מורשת בגין, מרכז בן גוריון ויש ועדה ציבורית רחבה שנותנת עוד כספים להרבה גופים שונים, גולדה מאיר, רוב נשיאי וראשי ממשלה לשעבר.

ינון אזולאי: סליחה, עדיין לא קיבלתי תשובה למה המשרדים ששאלתי אותך הם לא כגוף עצמאי, למה אתה צריך להכניס אותם תחת משרד ראש הממשלה כשהם לא משתמשים באמת, כמו שאתה אומר – שוויון חברתי עצמאי ונגב גליל עצמאי.

ינון אזולאי: נגיד היית מאחד, כמו שאתה אומר, במקרה שיתוף פעולה אזורי ונגב גליל, כי הם יושבים באותו בניין, אבל ברגע שהם יעברו לירושלים או משהו גם זה ייפרד, אז לכן אני שואל אותך, המקום קיים, התקציב קיים, העובדים נמצאים, למה אתה צריך לעשות את זה דרך משרד ראש הממשלה?

טל שחם: אני אנסה לענות על השאלה.

טל שחם: רוב היחידות והמשרדים האלה היו בתקופות שונות בשנים האחרונות כפופים למשרד ראש הממשלה, או שהם נוצרו לשם, או שהם עברו לשם, לכן אנחנו מנסים לא כל הזמן לעשות מעברים של יחידות ומשרדים בין סעיפים שונים בתקציב, כדי לשמור גם על היסטוריה תקציבית.

טל שחם: לדוגמה נתיב, זו דוגמה טובה, נתיב הייתה כפופה למשרד ראש הממשלה כל השנים, השנה הזאת הוחלט שהיא כפופה לשר האוצר ועדיין הוחלט לא לפצל אותה ממשרד ראש הממשלה.

ינון אזולאי: אבל נתיב זה לא לשכת שר וזה לא שר, נגב גליל זה שר, שוויון חברתי זה שר.

ינון אזולאי: למשל המשרד לשירותי דת, הוא היה בעבר במשרד ראש הממשלה וכרגע הוא לא במשרד ראש הממשלה.

ינון אזולאי: אז כלומר אתם עושים שינויים כאלה ויכול להיות שזה גם יותר טוב ויותר תועלת, השאלה שלי למה זה לא נעשה גם במשרד לפיתוח הנגב והגליל, המשרד לשוויון חברתי, וכן הלאה, עוד משרדים שיש לך פה, למה זה לא נעשה?

אמיר רשף: ככלל המדיניות שלנו זה שאם אפשר לנהל את המשרדים הקטנים יותר תחת סעיף תקציבי אחד של משרד ראש הממשלה.

ינון אזולאי: שזה לא קורה בפועל.

אמיר רשף: שנייה, תן לי להסביר, ברשותך.

אמיר רשף: זה עדיף מבחינתנו משיקולים של ניהול תקציב וגם יעילות, אם הם מסתמכים על פונקציות מסוימות שנמצאות במשרד ראש הממשלה, יש משרדים שעם הזמן גדלים ולכן מעת לעת אנחנו בוחנים את הסוגיה הזאת והאם נכון להוציא החוצה לסעיפים תקציביים אחרים.

אמיר רשף: אבל לתקציב 21'-22' מצאנו לנכון שכל המשרדים האלה עדיין יהיו בסעיף התקציבי של משרד ראש הממשלה.

ינון אזולאי: למרות שיש משרדים יותר קטנים מהמשרדים שנמצאים פה, ועדיין הם עצמאיים ולא תחת משרד ראש הממשלה?

אמיר רשף: כן, יש גם סוגיה של משרדים שיש להם סעיף תקציבי מימים ימימה ויש משרדים שקמו בשנים האחרונות, זה גם קשור לשיקולים שלנו.

אחמד טיבי: שאלה לגבי סעיף 52.09, לשכת סגן שר במשרד ראש הממשלה.

אחמד טיבי: מי זה?

טל שחם: אביר קארה.

אחמד טיבי: 3,856,000, איך מתחלק התקציב הזה?

אחמד טיבי: כמה חדרים יש במשרד הזה?

אחמד טיבי: בלשכה?

טל שחם: אני לא יודע לענות על השאלה הזאת.

אחמד טיבי: יש מישהו שיודע כמה חדרים יש בלשכה של אביר קארה?

אמיר רשף: למיטב ידיעתי יש את החדר שהוא יושב ואת החדר שיושבים אנשי צוות הלשכה, אבל אם חשוב לך אנחנו נבדוק את הסוגיה הזאת.

אחמד טיבי: האם זה מספיק לאביר קארה, בפעילות שלו הענפה?

אמיר רשף: כן, זה מספיק.

בצלאל סמוטריץ': איפה התקציב של השר, אלי אבידר, איפה התקציב שלו?

טל שחם: שניהם באותה תכנית.

טל שחם: שניהם מנוהלים באותה תכנית של סגן שר.

ינון אזולאי: כלומר אתה אומר פה שאלי אבידר הוא סגן שר?

ינון אזולאי: זו אמירה.

טל שחם: לא, אמרתי שהתקציב שלהם - - -

ינון אזולאי: מה זה 15 משרות?

ינון אזולאי: למה 15 משרות?

ינון אזולאי: בסגן שר, יש לו פול של כסף והתקציב הזה הולך, על פי משרות זה בערך יוצא אולי שלושה אנשים שנמצאים אצלו, אז אם נעשה שלושה ונגיד נהג, אתה מגיע לארבעה, שמונה, איך הגעת ל-15?

טל שחם: אם אני לא טועה, לסגן שר יש שבעה או שמונה - - -

יצחק פינדרוס: יש שבעה תקנים.

ינון אזולאי: לא, תבדוק.

ינון אזולאי: יש לו פול של כסף.

ינון אזולאי: אני יודע מה זה סגן שר.

יצחק פינדרוס: במשרות זה שבע, אבל הרבה מצמצמים.

יצחק פינדרוס: אני רוצה שתי שאלות לשאול.

יצחק פינדרוס: דבר ראשון, אמרתם מקודם שיש עשרה מיליון ברזרבה על ההסכמים הקואליציוניים, פורסם שיש 40 מיליון שהולך למשרד התפוצות, אני לא רואה אותו פה.

יצחק פינדרוס: איפה עשרה המיליון נכנס ל-40 מיליון?

יצחק פינדרוס: או שזה אושר משפטית כבר?

אסף וקסלר: הכספים שהתייחסת אליהם כעוברים לתכנית הרזרבה הם כספים שמופיעים בטבלה שהועברה לוועדת הכספים, אותם 40 מיליון אושרו בישיבת הממשלה ביום ראשון, אבל הם לא מועברים בשלב זה אלא הם יועברו בפנייה לוועדת הכספים.

יצחק פינדרוס: אבל מאיפה תוציאו את זה?

אסף וקסלר: הם מופיעים בתכניות הרזרבה כבר במועד בניית התקציב.

יצחק פינדרוס: זה אחת.

יצחק פינדרוס: שאלה שנייה, משרד ירושלים ומורשת, זה 49,791,000, מה זה ביחס לשנה שעברה?

יצחק פינדרוס: כמה זה, עלייה, ירידה, אותו דבר?

יצחק פינדרוס: סעיף 52.12.

טל שחם: שנה שעברה אתה מתכוון ל-2020 או לתקציב האחרון שאושר?

יצחק פינדרוס: 2020 ו-2019.

יצחק פינדרוס: 2020 נגזרת מ-2019.

אסף וקסלר: בשנת 2019 התקציב של משרד ירושלים ומורשת עמד על כ-51 מיליון ובשנת 2020, במהלך התקציב ההמשכי, הוא הסתכם בכ-44 מיליון.

בצלאל סמוטריץ': מה יש ברזרבי?

בצלאל סמוטריץ': יש פה כמעט 180 מיליון כמעט, נכון?

יצחק פינדרוס: הוא אומר שברזרבה יש גם את ה-40 מיליון של תפוצות.

בצלאל סמוטריץ': אז ראיתי 40, מה עוד יש ברזרבה?

אסף וקסלר: בהתאם להחלטה שהתקבלה בממשלה הוחלט להקציב בתכניות הרזרבה 4% מהתקציב, זה נהוג בכל שנת תקציב.

בצלאל סמוטריץ': בכל משרד?

אסף וקסלר: כן, בכל משרדי הממשלה הוחלט להקציב תקציבי רזרבה, זה נהוג בכל שנת תקציב בגלל קשיים תכנוניים.

בצלאל סמוטריץ': אבל נניח כל מה שכבר אושר בממשלה, כמו ה-40 האלה.

אסף וקסלר: הם גם נלקחו בחשבון.

בצלאל סמוטריץ': יש 4% קטגורית פלוס מה שכבר יודעים שזורקים לשם.

אסף וקסלר: כן, במקרים מסוימים הנושא הזה עשוי לחפוף.

אחמד טיבי: משרד ראש הממשלה החליפי, 5,090,000, זה יותר ממשרד של סגן השר אביר קארה.

יצחק פינדרוס: ושר.

יצחק פינדרוס: אמרו לך מקודם שזה גם אביר קארה וגם אלי אבידר, זה שניים.

אחמד טיבי: זה יותר משניהם?

יצחק פינדרוס: כן.

אחמד טיבי: למרות שהוא לא מאויש על ידי ראש הממשלה החליפי אלא על ידי פקידים.

ינון אזולאי: ו-13 משרות שם זה בנוסף למשרד החוץ שיש לו.

טל שחם: יש שם לשכת שר מלאה והוצאות תפעול בסיסיות.

אחמד טיבי: אבל אתה מאשר שזה יותר מאביר קארה ו –

יצחק פינדרוס: ואלי אבידר.

אלכס קושניר: חברים, אני רוצה להעלות את הסעיף להצבעה.

ינון אזולאי: התייעצות סיעתית.

אלכס קושניר: סעיף משרד ראש הממשלה.

אלכס קושניר: אנחנו יוצאים להתייעצות סיעתית, חוזרים בתשע וחצי.

אלכס קושניר: אני מעלה להצבעה את סעיף 4.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

ינון אזולאי: רביזיה, ואני נגד פה אחד, אם אתה שם לב.

אחמד טיבי: אני מצטרף לרביזיה של ינון.

שלומית ארליך: סעיף 05.

שלומית ארליך: משרד האוצר, אין דפי החלפה, הוצאה 3,227,494,000, הוצאה מותנית בהכנסה 410,985,000, שיא כוח אדם 7,414.

אמיר רשף: אפשר לעשות את סעיף 06 לפני 05?

אלכס קושניר: למה?

אמיר רשף: כי הבחור של 05 יהיה פה עוד שתי דקות.

אלכס קושניר: לא.

בצלאל סמוטריץ': שבעה מיליון עובדים במשרד האוצר?

אמיר רשף: המשרות זה לא באלפים, זה בבודדים.

בצלאל סמוטריץ': 7,000 עובדים?

אלכס קושניר: אני רוצה להעלות את הסעיף להצבעה.

ינון אזולאי: למה להעלות להצבעה?

ינון אזולאי: שיסבירו מה יש בו.

אלכס קושניר: אנחנו על סעיף 5, משרד האוצר.

אלכס קושניר: אין דפי החלפה.

בצלאל סמוטריץ': הוא לא רוצה להצביע עכשיו על משרד האוצר.

בצלאל סמוטריץ': למה הוא ביקש לדחות את ההצבעה?

שלומית ארליך: הוא רוצה להצביע על סעיף 6.

בצלאל סמוטריץ': תנו לנו שנייה להסתכל.

יואב הכט: אין החלפה בסעיף 05.

מיכאל ביטון: אני חייב לציין שאגף התקציבים זה עם התקציב הנמוך ביותר פה וזה לא תקין.

מיכאל ביטון: אני מבקש שיטופל הנושא הזה.

בצלאל סמוטריץ': אתם כותבים שכר והסכמי עבודה.

בצלאל סמוטריץ': הרי בתוך מטה משרד האוצר יש שכר, כי אני רואה גם שיא - - -

אמיר רשף: אגף שכר, הממונה על השכר שיושב במשרד האוצר, זה תקציב האגף שלו.

אלכס קושניר: סעיף משרד האוצר, אני רוצה להעלות אותו להצבעה.

אלכס קושניר: מי בעד הסעיף?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

ינון אזולאי: רביזיה.

שלומית ארליך: סעיף 06.

בצלאל סמוטריץ': לא, יש לי שאלה.

בצלאל סמוטריץ': סליחה, אמנם כבר הצבעת, אני רואה בלשכה לפיצויים אישיים יש הוצאה מותנית הכנסה בשבעה מיליון.

בצלאל סמוטריץ': מה זה הסעיף הזה ומה זה ההכנסות שלו?

בצלאל סמוטריץ': אין בו בכלל הוצאה שהיא לא מותנית הכנסה.

אלכס קושניר: אתה יכול להגיד מספר?

בצלאל סמוטריץ': 51.09, הלשכה לפיצויים אישיים.

אמיר רשף: זה הרשות לניצולי שואה.

ינון אזולאי: אבל הרשות לניצולי שואה עברה, אם אני לא טועה, למשרד לשוויון חברתי.

בצלאל סמוטריץ': בסך הכול שבעה מיליון?

אמיר רשף: זה חלק אחר, זה מפוצל בין מי שמקבל ישירות רנטה מגרמניה לבין מה שמקבל מפה.

ינון אזולאי: זה לא קשור לזה שהרשות לניצולי השואה עברה למשרד לשוויון חברתי?

ינון אזולאי: זה לא במקום הזה?

אמיר רשף: לשכת הפיצויים נשארה.

בצלאל סמוטריץ': נניח במינהל הדיור והרכש אין עובדים?

טל שחם: הם תחת החשב הכללי.

אמיר רשף: כן, כוח האדם שלהם נמצא במטה החשב הכללי.

בצלאל סמוטריץ': לך תלמד את זה.

אלכס קושניר: הסעיף הבא, בבקשה.

שלומית ארליך: סעיף 06, משרד הפנים.

שלומית ארליך: הוצאה 314,457,000, הרשאה להתחייב 14,303,000, שיא כוח אדם 707, משרות עב"צ 22.5.

בצלאל סמוטריץ': פה נמצאות התוספות של החלטת הממשלה מיום ראשון?

טל שחם: לא, זה בסעיף 18, רשויות מקומיות.

טל שחם: 06 זה רק תפעול משרד הפנים.

אחמד טיבי: שירותי דת לעדות לא יהודיות, 104 מיליון, כמה זה היה בשנה שעברה?

מיכאל מלכיאלי: אפשר למחוק את ה'לא יהודיות' כי לא נשאר שירותי דת יהודיים בכלל, תגיד שירותי דת, יהודיים נגמר.

מיכאל מלכיאלי: שלום ליושב ראש.

אלכס קושניר: חבר הכנסת מלכיאלי, אנחנו סיימנו עם האתנחתות הקומיות בבוקר.

קריאה: הוא מרגיש שזה לא קומי, הוא אומר שזה רציני.

טל ישראל: בתקציב האחרון בשנת 2019 התקציב היה 68.4 מיליון ובשנת 2020 זה היה 95.5, עיקר העלייה נובעת מהרשאות להתחייב עבור מבני דת שתוקצבו במסגרות החלטות ממשלה.

בצלאל סמוטריץ': מימון מפלגות רשויות מקומיות, איזה בחירות לרשויות מקומיות יש ב-2020?

טל ישראל: יש בחירות מיוחדות ברשויות מקומיות.

מיכאל ביטון: עכשיו יש בחירות, היום יש בחירות בעמק שורק.

אלכס קושניר: כן, מי בעד התקציב?

אלכס קושניר: להרים את היד.

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

ינון אזולאי: רביזיה.

בצלאל סמוטריץ': למה פיתוח מבני דת זה פה ולא במשרד לשירותי דת?

ינון אזולאי: אלכס, אתה ממהר.

ינון אזולאי: אנחנו רוצים לשאול, אתה לא נותן לשאול.

בצלאל סמוטריץ': פיתוח מבני דת, סעיף 22.02.

ינון אזולאי: זה מבני דת יהודיים, אגב?

ינון אזולאי: חלק זה ודאי מבני דת יהודיים.

בצלאל סמוטריץ': למה זה לא בסעיף 22?

טל ישראל: מדובר רק במבני דת לעדות לא יהודיות.

טל ישראל: בסעיף אחר של משרד הדתות מתוקצבים - - -

בצלאל סמוטריץ': אבל אמרת קודם ששירותי דת לעדות לא יהודיות וליהודים קראים זה כולל הרשאות להתחייב, הרשאות להתחייב זה בדרך כלל לפרויקטים, למבנים, אז למה זה לא במבני דת?

טל ישראל: יש הרשאות להתחייב בתוך מבנים, אני לא יודעת על איפה אתה מדבר שיש הרשאה להתחייב לא ב - - -

בצלאל סמוטריץ': לא, את אמרת קודם שהגידול בסעיף 22, מה שחבר הכנסת טיבי שאל.

טל ישראל: לא, אמרתי שהגידול ב-06.22 שזה התחום שבו שירותי הדת לעדות לא יהודיות מתוקצב.

בצלאל סמוטריץ': יש הרי שירותי דת לעדות לא יהודיות, יש שירותי דת שוטפים ויש פיתוח מבני דת.

בצלאל סמוטריץ': מה ההבדל בין סעיף 22 לסעיף 22.01.

טל ישראל: שירותי דת לעדות לא יהודיות השוטף זה בעצם לאנשי דת, זה לתפעול האגף, זה לכל ההוצאות השוטפות של אנשי הדת, והפיתוח זה למבני דת, בתי עלמין וכל מיני מוסדות דתיים שצריך לפתח.

ינון אזולאי: למה קראים נמצאים פה?

טל ישראל: כי הם לא נחשבים במשרד הדתות, הם הוצאו החוצה.

ינון אזולאי: אפשר להוסיף פה גם את הרפורמים?

ינון אזולאי: את ה-40 מיליון של הרפורמים תוסיפו גם פה.

ינון אזולאי: אני אומר לך אמירה, אם שמתם את הקראים בשירותי דת לעדות לא יהודיות, במקום של – הוא אמר לך לא לענות?

ינון אזולאי: תקשיבי למה שאני אומר לך.

ינון אזולאי: אחי, משרד ה-, כבד.

אסף וקסלר: אני מכבד, זה פשוט לא שאלה אלינו.

אסף וקסלר: זו לא שאלה שצריכה להיות מופנית אלינו.

ינון אזולאי: אבל למה יהודים קראים נמצאים במקום של עדות לא יהודיות?

אלכס קושניר: ינון, השאלה לא רלוונטית למשרד האוצר וגם התקנה הזאת לא השתנתה, אני מאמין - - -

ינון אזולאי: אני מתחייב לך שאם עכשיו אתה מוסיף פה את הרפורמים אנחנו לא דורשים נושא חדש.

ינון אזולאי: אם אתה יכול, תוסיף.

בצלאל סמוטריץ': שאלה.

בצלאל סמוטריץ': אמרו קודם שיש בהחלטת הממשלה 4% רזרבה, גורף בכל המשרדים, למה פה אין רזרבה בכלל?

יואב הכט: יש תקנות רזרבה בתוך תכניות שהן לא בהכרח תכניות שמוגדרות כתכניות רזרבה.

בצלאל סמוטריץ': לא הבנתי.

יואב הכט: יש תכניות רזרבה ויש תקנות רזרבה גם בתקנות שהן לא רזרבה.

יואב הכט: יכול להיות שחלק מהסכומים שהוקצו במסגרת ה-4% מוקצים במסגרת תקנות ולא במסגרת תכניות רזרבה.

בצלאל סמוטריץ': למה זה בנוי ככה?

בצלאל סמוטריץ': חלק מהרזרבות, אנחנו רואים אותן ומצביעים עליהן, חלק מהרזרבות מוחבאות בתקנות, תקנות הרי לא מוכנים לתת לנו.

בצלאל סמוטריץ': למה אין איזה אחידות?

בצלאל סמוטריץ': אין שיטה תקציבית?

בצלאל סמוטריץ': כל משרד מופיע בחתכים אחרים ובפרטים אחרים.

בצלאל סמוטריץ': אתה יודע מה?

בצלאל סמוטריץ': יש לי בקשה, תגיד לנו שנייה כמה סך הרזרבה במשרד הפנים.

בצלאל סמוטריץ': אני מבין שהיא לא בסעיף רזרבה, אלא היא בתקנות רזרבה בסעיפים אחרים, כמה רזרבה יש במשרד הפנים שהיא לא צבועה היום ספציפית.

יואב הכט: כ-4% מסך ההקצאה.

בצלאל סמוטריץ': 'כ'?

בצלאל סמוטריץ': מה זה 'כ'?

יואב הכט: 4% מסך ההקצאה כפי שהחליטה הממשלה.

בצלאל סמוטריץ': 4% מ-314?

אלכס קושניר: כן, הסעיף הבא, בבקשה.

שלומית ארליך: 07, המשרד לבטחון פנים, הוצאה 19,468,210,000, הוצאה מותנית בהכנסה 744,929,000, הרשאה להתחייב 3,195,121, שיא כוח אדם 40,320.5 ומשרות עב"צ 1,694.

שלומית ארליך: על הסעיף הזה יש דף החלפה.

שלומית ארליך: בדף ההחלפה בהוצאה מופיע 19,473,210,000, הוצאה מותנית בהכנסה נשאר אותו דבר, הרשאה להתחייב נשאר אותו דבר, שיא כוח אדם נשאר כוח אדם ומשרות בלתי צמיתות נשאר אותו דבר.

שלומית ארליך: אם אתה יכול רק לפרט את השינויים בפנים.

אסף וקסלר: השינוי הוא בתחום מספר 80, תכנית 02, שם התכנית קניות, עלתה ההוצאה בחמישה מיליון ₪.

בצלאל סמוטריץ': איזה סעיף?

אסף וקסלר: תחום 80 תכנית 2, עלתה ההוצאה בחמישה מיליון ₪ בגין הטבלה שפורסמה לפני הישיבה.

בצלאל סמוטריץ': זה כולל משטרת ישראל.

אסף וקסלר: כן.

בצלאל סמוטריץ': מה זה תקציב עקיף?

בצלאל סמוטריץ': 80.04.

תמר לוי בונה: למשטרת ישראל יש הכנסות שמגיעות לא מתוך תקציב המדינה, למשל יש השתתפויות ממשרדי ממשלה, צה"ל משתתף, מג"ב תחת פיקוד צה"ל בתכנית הזאת, יש אבטחה של מוסדות חינוך.

בצלאל סמוטריץ': לא, אבל שאלתי מה זה תקציב עקיף?

תמר לוי בונה: תקציב עקיף זה תקציב שמתקבל לא - - -

בצלאל סמוטריץ': לא, אבל יש פה 26 מיליון תקציב.

בצלאל סמוטריץ': את מתייחסת ל-347 מיליון שזה הוצאה מותנית הכנסה, אבל יש פה באותו סעיף, ב-80.04 26.5 הוצאה.

תמר לוי בונה: יש בתוך התכנית הזאת גם כמה סעיפים שהם בתוך הסעיף הישיר, התקנה המתאימה להם היא התקנה של ההוצאות הישירות, אבל ככלל כל התכנית הזאת אלה אותן הוצאות שפירטתי עליהן שבעיקרן הן הכנסות שמגיעות מבחוץ.

תמר לוי בונה: היה יותר נכון להשאיר את אותו רכיב בתוך התכנית הרחבה ולא להוציא אותו לתקנה אחרת בתכנית אחרת.

בצלאל סמוטריץ': איזה הוצאות מותנות הכנסה יש בקניות, 80.02.

תמר לוי בונה: אז באופן כללי בסעיף 07 אתה יכול לראות שיש מעט הוצאה מותנית בהכנסה ביחס לגודלו של הסעיף, אבל מה שכן יש למשל מכירת כלי רכב של המשטרה, שהם מוכרים לסניפים חיצוניים, יש עבודות של אסירים שנכנס כסף מחברות, אתה יכול למצוא שם כל מיני הכנסות מלמשל חברות תשתית שמקבלות שירותים מהמשטרה וזה הוצאה מותנית, כלומר מגיע מבחוץ.

בצלאל סמוטריץ': אבל זה נמצא בסעיף קניות, גם במשטרה וגם בשב"ס.

תמר לוי בונה: נכון, תחשוב ששב"ס מוכר שירות לחברה מסוימת בנגב של תעסוקת אסירים, החברה משלמת לשב"ס ושב"ס אחרי זה מוציא את זה כתשלום לאסירים, לא לכוח האדם שלו.

תמר לוי בונה: תחשוב שהמשטרה מוכרת רכבים, זה נכנס אחרי זה לקניות כדי לרכוש רכבים חדשים.

תמר לוי בונה: אלה הסוגים של הכנסות.

בצלאל סמוטריץ': מה זה במשטרת ישראל שיא כוח אדם – אגב, אני גם לא כל כך מבין, יש פה בתקציב עקיף כוח אדם 1,420.

בצלאל סמוטריץ': זה גם לא מתכנס לי למספרים, מצד אחד במשטרה אני רואה 1,658.5 שיא כוח אדם, זה לא מספר השוטרים מן הסתם.

תמר לוי בונה: באיזה סעיף אתה מסתכל?

בצלאל סמוטריץ': משטרת ישראל, 80, שיא כוח 1,685.5.

אלכס קושניר: זה עב"צ.

אלכס קושניר: שיא כוח אדם זה 27,591.5.

בצלאל סמוטריץ': לא הבנתי.

בצלאל סמוטריץ': כתוב למעלה בכותרת של המשרד, כתוב שיא כוח אדם – אה, 70,000, הבנתי.

בצלאל סמוטריץ': שזה כולל את כל השוטרים ואת כל השב"ס?

אלכס קושניר: כולם.

תמר לוי בונה: כבאים.

תמר לוי בונה: יש לך את עובדי המשרד לבטחון פנים, יש לך את הרשות להגנת עדים.

אלכס קושניר: ובכל המשרד לבטחון פנים עובדים רק 29.5 עובדים?

אלכס קושניר: 282 עובדים.

אלכס קושניר: זה משרות עב"צ, סליחה.

ינון אזולאי: לגבי שירות בתי הסוהר, כשאנחנו מדברים על הוצאה מותנית בהכנסה יש את הנושא של למשל שירות הטלפונים שהאסירים במחירים אסטרונומיים, הרווח של זה הולך לשירות בתי הסוהר או לחברה מבחוץ?

תמר לוי בונה: את מה, ינון?

ינון אזולאי: היום אנחנו כולנו רגילים שיש לנו 30 שקל, 20 שקל, כל אחד לפי המסלול שלו, חופשי, בלי לדבר, בבתי הסוהר אסיר שמחייג זה עולה לו הרבה כסף כל שיחה, משהו כמו שני שקלים, לא יודע בדיוק את המחיר העדכני, לדקה, זה משהו מטורף.

מיכאל מלכיאלי: הבטיחו לנו שישנו את זה.

מיכאל מלכיאלי: עדיין לא שינו.

ינון אזולאי: השאלה שלי האם זה הולך לחברה חיצונית שהיא מפעילה, מרוויחה וזה נגמר או שזו הכנסה שהולכת לשירות בתי הסוהר?

תמר לוי בונה: זו שאלה מאוד ספציפית, זה משהו שצריך להפנות לשירות בתי הסוהר.

ינון אזולאי: וכן לגבי הקנטינה.

תמר לוי בונה: זה משהו שצריך להפנות לשירות בתי הסוהר.

אסף וקסלר: ההכנסות בשב"ס הן עבור תעסוקת אסירים, האסירים מועסקים - - -

ינון אזולאי: לא, שאלתי שאלה אחרת.

ינון אזולאי: את זה ראיתי, שמעתי.

ינון אזולאי: סתם אפילו תוך כדי הדיון אם תוכלו - - -

תמר לוי בונה: אנחנו נברר.

ינון אזולאי: הבנת את שתי השאלות?

ינון אזולאי: תודה.

אלכס קושניר: אני מבקש לברר את זה.

אלכס קושניר: וינון, גם אם לא נקבל פה תשובות אז הנושא שאתה מעלה הוא נושא חשוב, אנחנו נטפל בו גם כאן כוועדה.

בצלאל סמוטריץ': 80.03 רכישת שירותי כוח אדם, מה זה?

בצלאל סמוטריץ': זה מסלול עוקף שיא?

ינון אזולאי: לא, זה מה שהיא אמרה שמעסיקים.

ינון אזולאי: לא?

אלכס קושניר: לא.

בצלאל סמוטריץ': מה זה רכישת שירותי כוח אדם במשטרה?

תמר לוי בונה: יש עובדים במיקור חוץ שאינם עובדים ישירים.

אמיר רשף: אבטחת מוסדות חינוך.

בצלאל סמוטריץ': לא, זה עושות רשויות מקומיות.

תמר לוי בונה: לא, הוא מדבר על רכישת כוח אדם.

אמיר רשף: לדעתי זה התקציב של מוס"ח שם.

אסף וקסלר: כן, זה בהשתתפות, כמו שאמיר אומר, המשטרה משתתפת בעלויות האבטחה במוסדות חינוך או ברשויות המקומיות.

יצחק פינדרוס: לא, אבל אתה קונה את זה באמצעות הרשות המקומית.

אמיר רשף: אבל אתה מעביר את הכסף לרשויות המקומיות.

יצחק פינדרוס: זה הסעיף שלהם, זה ה-605?

אמיר רשף: כן.

בצלאל סמוטריץ': אז מה זה הרשאה להתחייב פה?

בצלאל סמוטריץ': כי זה כאילו בשנת לימודים ואז מה שהם התחייבו עכשיו להמשך השנה בשנה הבאה?

אלכס קושניר: כי זה חוצה שנה קלנדרית, חוצה שנה תקציבית?

אסף וקסלר: כן, חוצה שנת תקציב.

בצלאל סמוטריץ': אבל למה אתה צריך את זה עכשיו?

בצלאל סמוטריץ': אם אתה מביא עכשיו תקציב גם ל-2022 למה אתה צריך לתת הרשאה להתחייב?

אמיר רשף: כי אני מתחייב לרשויות המקומיות וחוצה שנת תקציב, אני צריך כבר עכשיו לשים את הסכום, גם העתידי.

בצלאל סמוטריץ': זה לא עושה שכל.

בצלאל סמוטריץ': שנת לימודים זה מספטמבר לספטמבר, אז המשמעות הייתה צריכה להיות שיש לי מעט מאוד מזומן והרבה הרשאה להתחייב, פה זה הפוך, יש לך את הרוב מזומן, 605 מיליון, ו-78 הרשאה להתחייב.

בצלאל סמוטריץ': זה כנראה לא בשביל זה.

יצחק פינדרוס: כן, זה אמור להיות הפוך.

אמיר רשף: בכל מקרה אני צריך גם לתקצב את מה שיצא כבר בתקציב הזה, מכיוון שהאישור הוא בנובמבר.

אמיר רשף: ה-78 הרשאה, צריך לבדוק את זה.

בצלאל סמוטריץ': אז תבדקו רגע?

אמיר רשף: כן.

בצלאל סמוטריץ': לפני ההצבעה.

אסף וקסלר: אני מבקש רק לציין לפרוטוקול, אותם חמישה מיליון שקל שבדפי ההחלפה בסעיף הזה הם בגין הסכמים קואליציוניים.

בצלאל סמוטריץ': איזה סעיף?

אלכס קושניר: על מה?

אסף וקסלר: בסעיף 07 יש בטבלה שקיבלתם חמישה מיליון שקלים.

בצלאל סמוטריץ': איפה זה נכנס פה?

אסף וקסלר: בתכנית הרזרבה.

בצלאל סמוטריץ': אבל אין פה רזרבה.

בצלאל סמוטריץ': אין פה רזרבה, אני לא רואה אף סעיף של רזרבה.

בצלאל סמוטריץ': זה עוד פעם הרזרבות בתוך התקנות.

אסף וקסלר: לא, תחום 80, תכנית 2.

בצלאל סמוטריץ': 80, משטרת ישראל, קניות?

אסף וקסלר: כן, קניות.

אסף וקסלר: שם יש עלייה של חמישה מיליון שקל.

בצלאל סמוטריץ': מה הכותרת של זה בטבלה?

אסף וקסלר: עבור מוקד 105 ואוטומציה במשטרת ישראל.

בצלאל סמוטריץ': ראוי לחלוטין.

שלומית ארליך: אז איך זה מופיע במקור ובדף ההחלפה אותו סכום?

שלומית ארליך: איך הסכום לא שונה?

אסף וקסלר: הסכום עלה מ-2,515,984,000 ל-2,520,984,000.

אייל לב ארי: אז זה ב-02, לא ב-03, כמו שכתבתם בדף שחילקתם.

בצלאל סמוטריץ': 80.02, בקניות.

בצלאל סמוטריץ': מטרה, אגב, ראויה מאוד.

אסף וקסלר: המקום שבו נעשה דף ההחלפה שבו צריך לתקן את הצעת החוק בתחום 80 תכנית 02, התקנה המיועדת שלשם בסופו של דבר מיועד הכסף יכולה להיות בתכנית אחרת.

בצלאל סמוטריץ': לא, אבל קראת לנו קודם את המטרה, מוקד 105.

אסף וקסלר: נכון, אבל עד שעוברת חוות דעת לא ניתן להקצות לתקנה ייעודית.

בצלאל סמוטריץ': אני מבין, אבל בינתיים זה נמצא בתקנת הרזרבה בתוך קניות.

אסף וקסלר: ולכן צריך להתאים את זה לתקנת רזרבה מסוימת ותקנת הרזרבה שאליה יוקצה הכסף היא בתכנית 02 ולא 03.

ינון אזולאי: ביקשתי התייעצות.

אלכס קושניר: התייעצות סיעתית, חוזרים ב-21:54.

יצחק פינדרוס: תקציב מטה של משרד ראש הממשלה, כמה הוא ביחס לשנה שעברה?

אלכס קושניר: לא, אתה לא חוזר אחורה.

יצחק פינדרוס: בסדר, אתה כבר מתחיל, אני פשוט פספסתי את ההצבעה הזאת.

אסף וקסלר: מטה משרד ראש הממשלה גדל בכ-70 מיליון שקלים.

יצחק פינדרוס: עולים מ-30 מנדטים לשש אז זה עולה ב-70.

יצחק פינדרוס: זה אמור להיות יותר זול.

אלכס קושניר: חברים, הצבעה על סעיף 7.

מיכאל מלכיאלי: ממתי זה עלייה של 70 מיליון?

יצחק פינדרוס: עכשיו, השנה, משנה שעברה.

אלכס קושניר: הצבעה על סעיף 7.

אלכס קושניר: מי בעד הסעיף?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: בעד – 4 נגד – 3 נמנעים - אין

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

יצחק פינדרוס: מי?

יצחק פינדרוס: אנחנו שלושה מול שלושה איך התקבל?

אלכס קושניר: לא שלושה מול שלושה, ארבעה מול שלושה.

שלומית ארליך: סעיף 08, משרד המשפטים.

שלומית ארליך: לא הקראתי עדיין.

שלומית ארליך: יש דף החלפה, ההוצאה זה במקום 4,016,96,000 זה 4,017,096,000, הוצאה מותנית בהכנסה נשאר אותו דבר, 1,133,311,000, שיא כוח אדם 8,566 ומשרות עב"צ 770.

יואב הכט: בתכנית מספר 1 של תחום מספר 51 יש תיקון של מיליון ₪ בגין הסכמות קואליציוניות.

אלכס קושניר: סעיף בהסכמים הקואליציוניים.

אלכס קושניר: ייעוד של הכסף.

אלכס קושניר: זה לפי הדף שפורסם היום?

יואב הכט: כן.

אלכס קושניר: אני יודע מה זה, תרגום לנגישות לשפות של אתר 'כל זכות'.

אלכס קושניר: משרד המשפטים סעיף 8, מי בעד הסעיף?

בצלאל סמוטריץ': רגע, תן לנו שנייה אחת לעבור על זה.

אלכס קושניר: אנחנו כבר חמש דקות על זה, בצלאל.

אלכס קושניר: תשאלו שאלות, אני אשמח.

בצלאל סמוטריץ': לא חמש דקות.

בצלאל סמוטריץ': מה זה הוצאה מותנית הכנסה בהוצאות שכר?

שלומית ארליך: אתה יכול להפנות אותנו בטבלה לסעיף?

שלומית ארליך: לא ראינו את הסעיף הזה בטבלה.

אסף וקסלר: זה ב-08.51.01.

אסף וקסלר: עמוד 679.

בצלאל סמוטריץ': שאלתי מה זה הוצאה מותנית הכנסה בהוצאות שכר, 54.01.

בצלאל סמוטריץ': בתפעול זה בטח אגרות.

תמר לוי בונה: גם בתפעול וגם בשכר יש אגרות, בסוף האגרות אמורות לשלם את ה - - -

יצחק פינדרוס: מתורגמות לשכר, אבל איך אתם יודעים לקחת בן אדם לתפקיד או לא?

בצלאל סמוטריץ': לא, רשום צפי הכנסות.

תמר לוי בונה: בסוף האגרות אמורות לממן את כלל ההוצאות של המערכת, המערכת היא בעיקר עתירת כוח אדם וגם בקניות, זה נועד עבור השירותים הרבים שהמערכת נותנת, תחת הסעיף הזה יש מגוון רב של שירותים, הנהלת בתי המשפט, אפוטרופוס כללי, סיוע משפטי, סנגוריה ציבורית, משרד המשפטים על כל אגפיו, רשות הפטנטים וכו'.

בצלאל סמוטריץ': זה הכול בתוך 54, במערכת בתי המשפט?

תמר לוי בונה: לא, אני אומרת באופן כללי 08.

תמר לוי בונה: 54 זה אגרות בתי משפט שמממנות בין היתר גם את התפעול, אבל כאמור ההוצאות העיקריות של המערכת הן הוצאות כוח אדם ומכאן שהאגרות גם מממנות את הוצאות כוח האדם של המערכת.

בצלאל סמוטריץ': איזה הכנסות יש לרשות ליישום חוק איסור הלבנת הון?

בצלאל סמוטריץ': היא לוקחת אגרות ממי שמלבינים הון?

תמר לוי בונה: יש הכנסות מקרן החילוט, קרן שמחלטת רכוש שנתפס במסגרת פעולות - - -

בצלאל סמוטריץ': אבל היא הולכת לזה?

בצלאל סמוטריץ': זה לא כמו קנס שהולך לאוצר המדינה?

תמר לוי בונה: אז מה שמחולט ויש בו הרשאה של איסור הלבנת הון הולך לקרן ייעודית שהוקמה מתוקף חוק והקרן הזאת מחלקת כספים חזרה לרשויות האכיפה, בין היתר לרשות לאיסור הלבנת הון, גם למשטרה כמובן וכדומה.

בצלאל סמוטריץ': לייעוץ המשפטי לממשלה איזה הכנסות יש?

אסף וקסלר: היועץ המשפטי לממשלה מפרסם חוברות חקיקה והוא מקבל בגינן הכנסות.

בצלאל סמוטריץ': כמעט 13 מיליון שקל?

אסף וקסלר: הוא מפרסם חוברות חקיקה, המלצות חקיקה, פירוט בנושא הזה.

בצלאל סמוטריץ': בתשלום?

אסף וקסלר: זה עלויות בגין אגרות.

אסף וקסלר: הוא מפרסם את זה, יש לזה עלות הוצאה, עלות שיווק, עלות הדפסה וכדומה.

יצחק פינדרוס: לא, אבל הוא שואל איפה ההכנסות.

בצלאל סמוטריץ': לא, שאלתי מאיפה ההכנסות.

אסף וקסלר: בגין זה שהוא מדפיס את החוברות, מפרסם אותן, משלח אותן וכדומה אז הוא גובה איזה שהיא אגרה.

בצלאל סמוטריץ': יש פה מנויים שמשלמים למטה המשרד 154 מיליון שקל הכנסות?

בצלאל סמוטריץ': סנגוריה, השתתפות, סיוע משפטי אותו דבר, אבל פרקליטות המדינה, איזה הכנסות ב-28.5 מיליון שקל?

אסף וקסלר: לפרקליטות המדינה יש גם הכנסות מגופים שהם לא גופים שנמצאים בתקציב אלא הם גופים ציבוריים שאותם היא מייצגת והם לא במעברים בין התקציב.

בצלאל סמוטריץ': ומטה המשרד, 154 מיליון?

אסף וקסלר: מטה המשרד זה הכנסות שוטפות של פעילות מטה המשרד, יש בתוך התכנית של מטה המשרד עוד גופים שאין להם תכנית פעילות פרטנית.

בצלאל סמוטריץ': כמו מה?

אסף וקסלר: הרשות להגנת הפרטיות.

אסף וקסלר: אנחנו יכולים לבדוק ולהעביר פירוט.

בצלאל סמוטריץ': לא, כי זה המון כסף, זה 154 מיליון.

אסף וקסלר: במשרד המשפטים יש כ-40 יחידות שכפופות למעשה למנכ"ל המשרד ולשר, לחלקן, לגדולות מביניהן, יש תכנית תקציב נפרדת אבל רובן מרוכזות בתכנית מטה המשרד, מתוכללות באותם סעיפים תקציביים.

בצלאל סמוטריץ': לא, אני שאלתי על הכנסות.

אסף וקסלר: יש שם בין עשר ל-20 יחידות שבגין חלק מהפעילות שלהן יש הכנסות.

אסף וקסלר: אנחנו יכולים להעביר פירוט.

בצלאל סמוטריץ': לא, רק דוגמה.

אסף וקסלר: הרשות להגנת הפרטיות.

בצלאל סמוטריץ': ממה היא גובה?

אסף וקסלר: היא נותנת פרסומים שבגינם יש את ההכנסות.

מיכל מרים וולדיגר: היא מפרסמת?

אסף וקסלר: היא מפרסמת המלצות.

ינון אזולאי: אני רוצה לשאול, מאיפה יש הכנסות בסנגוריה הציבורית, מי משלם לכם על זה?

אסף וקסלר: אגרות.

אסף וקסלר: עבור קבלת שירותים בסנגוריה יש מבחן כלכלי ובסופו של דבר חלק מהמבחן - - -

ינון אזולאי: מי משלם את זה?

אסף וקסלר: המיוצגים.

אסף וקסלר: יש איזה השתתפות, יחסית פעוטה, אבל יש השתתפות.

אלכס קושניר: סעיף מספר 8, משרד המשפטים, מי בעד הסעיף?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

ינון אזולאי: רביזיה.

שלומית ארליך: סעיף 09, משרד החוץ.

שלומית ארליך: אין לו דפי החלפה, הוצאה 1,641,531,000, הוצאה מותנית בהכנסה 74,184,000, הרשאה להתחייב 38,250,000, שיא כוח אדם 1,010 ומשרות עב"צ 30.

בצלאל סמוטריץ': במחילה, זה כל כך לא רציני.

בצלאל סמוטריץ': לך למשרד למעלה, תראה שכר, תראה תנאי שכר, תראה מטה משרד, במשרד החוץ כלום, אנחנו לא יודעים כמה שכר.

בצלאל סמוטריץ': תחליטו מה אתם מציגים פה עם פירוט ומה החלטתם שאתם מציגים פה כמעט כמו בית הנשיא.

בצלאל סמוטריץ': מה הבעיה לסדר את זה פעם אחת?

בצלאל סמוטריץ': תייצרו פורמט קבוע של איך אתם מציגים כל משרד.

אמיר רשף: תסביר את הפירוט לתכניות ב-09.

בצלאל סמוטריץ': אבל אם זה פירוט לתכניות זה אמור להיות כאן.

איתי טמקין: חבר הכנסת סמוטריץ', בעמוד 7 לדברי ההסבר של חוברת תקציב משרד החוץ רשום: שכר בארץ - - -

בצלאל סמוטריץ': לא, זאת לא השאלה שלי.

בצלאל סמוטריץ': לפי מה אתה מחליט מה נמצא בדברי ההסבר ומה נכנס לתוך החוק?

בצלאל סמוטריץ': למה במשרדים אחרים אתה נותן פירוט של שכר, של מטה משרד, של קניות, ופה אתה שם לי סעיף אחד?

אסף וקסלר: זה נובע מסיבות שונות, גם אמיר התייחס לזה קודם.

אסף וקסלר: במשרד המשפטים לדוגמה זה יחידות שונות שבמהותן הן מתנהלות באופן שונה, הסנגוריה, הפרקליטות.

בצלאל סמוטריץ': סתם במשרד עצמו, יש לך מטה משרד.

בצלאל סמוטריץ': לך למשרד האוצר, יש לך מטה ופעולות משרד, יש - - -

אמיר רשף: אני אסביר רגע את הרציונל לבניית התקציב.

בצלאל סמוטריץ': הרציונל הוא שבעיקר כמה שפחות אנשים יבינו ובעיקר כמה שפחות חברי כנסת יבינו.

אמיר רשף: לא, הרציונל הוא שפעילות המשרד בניגוד למשרדים אחרים שיש להם הרבה מאוד יחידות שפועלות בישראל פעילות משרד החוץ מתחלקת לפעילות בארץ ופעילות בחו"ל, ועיקר הפעילות היא פעילות בחו"ל.

בצלאל סמוטריץ': למה במשטרה אתה מראה לי שכר, מראה לי תנאים, מראה לי קניות ופה אתה לא מראה לי כלום.

אמיר רשף: כי המשטרה פועלת רק בארץ.

בצלאל סמוטריץ': מה זה משנה?

בצלאל סמוטריץ': קשה לך לחלק את זה?

בצלאל סמוטריץ': הרי בדברי ההסבר יש לך את זה.

אמיר רשף: זה נכון יותר מבחינת תיאור הפונקציות המרכזיות במשרד שזה מה שהתקציב בא לשקף, להראות לכם איפה נמצאת הפעילות של המשרד ולאור זה איך בנוי התקציב שלו.

ינון אזולאי: ביטחון למשל, ביטחון במשרד החוץ, הרי כל אישיות שטסה נוסעת עם ביטחון, זה בא מהתקציב שלהם, נכון?

אסף וקסלר: כן.

ינון אזולאי: כמה עלות זה מתוך זה?

טל שחם: הוצאות הביטחון של משרד החוץ הן מאוד גדולות, הן סביב ה-270 מיליון שקל בשנה, בגלל אבטחת הנציגויות ברחבי העולם.

בצלאל סמוטריץ': איזה הכנסות יש?

בצלאל סמוטריץ': הוצאה מותנית בהכנסות.

טל שחם: בעיקר מכירת נכסים בחו"ל ואז זה מאפשר למשרד החוץ להשתדרג, הם מוכרים נכסים קיימים, קונים נכסים חדשים לפי צרכיהם.

בצלאל סמוטריץ': השגרירויות הן שלנו?

בצלאל סמוטריץ': הן בבעלות המדינה?

טל שחם: חלקן בבעלותנו, חלקן בשכירות.

ינון אזולאי: התייעצות.

בצלאל סמוטריץ': נכון אמרת שיש החלטת ממשלה על 4% רזרבה?

בצלאל סמוטריץ': אנחנו מתייחסים ל-2021.

בצלאל סמוטריץ': אמרת 4%, דיברת על החוק הזה, ואז שאלתי אותך במשרד על רזרבה, אמרת לי שזה לא בתכנית רזרבה, זה בתוך תקנות רזרבה.

אסף וקסלר: זה עדיין יכול להיות נכון.

בצלאל סמוטריץ': תסתכל, טמקין, איפה היה לנו את ה-178 רזרבה?

טל שחם: ב-04, בקואליציוני.

בצלאל סמוטריץ': זה לא מה שהוא אמר, הוא אמר שזה 4% פלוס 40 מיליון.

בצלאל סמוטריץ': עכשיו יש אפס רזרבה, כל הרזרבה שיש ב-21' זה רק קואליציוני.

בצלאל סמוטריץ': אתה צריך לפרט לנו, זה לא מה שאמרת, תגיד לי מה זה 178 מיליון.

קריאה: הפירוט הוא לפי החלטת הממשלה.

בצלאל סמוטריץ': אז תגידו מה בתוך הממשלה נמצא פה.

בצלאל סמוטריץ': מה יש ברזרבה הזאת?

אסף וקסלר: אפשר לפתוח את הנספח של אותה החלטת ממשלה.

אסף וקסלר: החלטת הממשלה נתנה נגיד למשרד ההתיישבות 70 מיליון שקל, אז הם פה.

בצלאל סמוטריץ': למה זה לא במשרד או בתקנה?

אסף וקסלר: כי עוד אין חוות דעת משפטית.

אלכס קושניר: חברים, אני מצביע.

אלכס קושניר: סעיף מספר 9, משרד החוץ, הצבעה.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף אושר.

ינון אזולאי: רביזיה.

שלומית ארליך: סעיף 10, מטה לביטחון לאומי.

שלומית ארליך: הוצאה 47,872,000, שיא כוח אדם 74.

שלומית ארליך: אין דפי החלפה.

ינון אזולאי: המטה לביטחון לאומי תחת איזה משרד הוא?

טל שחם: הוא מתחת משרד ראש הממשלה.

ינון אזולאי: אז למה הוא לא נמצא במשרד ראש הממשלה שקודם הצבענו עליו?

טל שחם: למיטב ידיעתי תקציב המל"ל נמצא בסעיף נפרד כי ככה זה הוגדר בחוק המל"ל.

טל שחם: למל"ל יש חוק שמגדיר את המשימות שלו, את האחריויות שלו ואת הסמכויות שלו ושם גם הוגדר שהוא יתוקצב בסעיף תקציבי נפרד.

ינון אזולאי: הוא לא יכול עם הרשאות להתחייב, אין לו אפשרות?

ינון אזולאי: כי אני רואה שאין לו כלום.

טל שחם: לא, כי מה הפעילות של המל"ל?

טל שחם: זה שכר לעובדיו וקצת פעילות תפעולית ודברים מהסוג הזה.

בצלאל סמוטריץ': הם צריכים לתקן פה משהו לפרוטוקול.

אלכס קושניר: נצביע ואחר כך.

בצלאל סמוטריץ': אבל זה קשור.

אלכס קושניר: זה סעיף 10, מל"ל, 47 מיליון שקל.

אלכס קושניר: מי בעד סעיף 10?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף אושר.

אלכס קושניר: בבקשה, הבהרה לפרוטוקול.

אסף וקסלר: מקודם ציינתי שיש רזרבה של 4%, זה נכון לתקציב 2022, בתקציב 2021 אין רזרבות שהוקצו בהחלטת הממשלה, אלא הכספים שיושבים בתכניות הרזרבה הם בגין הכספים הקואליציוניים שהתקבלה בגינם החלטה בליל הממשלה.

אסף וקסלר: ספציפית בהתייחס לסעיף 04, משרד ראש הממשלה, אז יש באמת 178 מיליון שקלים בגין הנושא הזה, בין היתר לטיפול בהתמכרויות, קליטת עולי צרפת, פעולות של מערך הגיור.

בצלאל סמוטריץ': איך טיפול בהתמכרויות קשור למשרד ראש הממשלה ולא למשרד הבריאות, או הרווחה?

אסף וקסלר: כמו שהתייחסנו בסעיף 04 קודם לכן, יש שם הרבה מאוד משרדי ממשלה, דוגמה המשרד לשוויון חברתי, משרד נגב גליל וכדומה, הם נותנים שירותים ב - - -

בצלאל סמוטריץ': אבל התמכרויות זה לא משרד הבריאות?

אסף וקסלר: כל הקצאה של כספים כאלה כפופה להנחיית היועץ המשפטי לממשלה ולהצבעה על ביצוע תקציבי.

בצלאל סמוטריץ': הבנתי.

בצלאל סמוטריץ': מחילה, אני חושב שהתיקון שנאמר פה עכשיו הוא דרמטי.

אלכס קושניר: איזה תיקון?

בצלאל סמוטריץ': שבעצם כל מה שהצבעת עד עכשיו, כל מי שהצביע היה בטוח שבתוך מה שהוא מצביע יש 4% רזרבה, או בסעיף רזרבה או בתקנות רזרבה בסעיפים האחרים.

בצלאל סמוטריץ': אני חושב שזה שינוי דרמטי וצריך להצביע מחדש.

אלכס קושניר: אני לא מקבל את הצעתך.

בצלאל סמוטריץ': אבל אולי אני אשנה את הצבעתי עכשיו.

בצלאל סמוטריץ': אם אין רזרבה אז יכול להיות שאנחנו נתמוך.

אלכס קושניר: בצלאל, אני לא חושב שצריך להצביע מחדש.

נירה שפק: כיוון שזה עבר לא צריך שתשנה את הצבעתך.

אלכס קושניר: אני לא חושב שצריך להצביע מחדש, מה גם שבסופו של דבר המספרים מופיעים לפנינו.

יצחק פינדרוס: לא, אבל המשמעות של זה אחרת.

אלכס קושניר: חבר הכנסת פינדרוס, זו הייתה הצעה של בצלאל, הוא לא צריך עזרה, הוא מסתדר לבד מצוין.

יצחק פינדרוס: יכול להיות שהוא לא לקח ברצינות את ההצבעה שלו, אני הצבעתי נגד, אולי אני הייתי מצביע בעד.

נירה שפק: אבל זה לא משנה מהות.

אלכס קושניר: בכל מקרה יש רביזיות, אם נפתח את הרביזיה נוכל לטפל בזה.

בצלאל סמוטריץ': אבל תזכיר לי את הנימוק הזה.

אלכס קושניר: כן, אני אזכיר לך, תלוי באיזה שעה, בצלאל.

אלכס קושניר: סעיף מספר 12.

שלומית ארליך: סעיף מספר 12, גמלאות ופיצויים.

שלומית ארליך: אין דפי החלפה, הוצאה 18,633,820,000, הוצאה מותנית בהכנסה 972 מיליון - - -

בצלאל סמוטריץ': מה זה כל הסעיף הזה?

יצחק פינדרוס: עוד פעם, איפה יש הכנסה בגמלאות ופיצויים?

בצלאל סמוטריץ': מה זה בכלל כל הסעיף הזה?

איתי טמקין: זה סעיף שמשלם פנסיות תקציביות.

איתי טמקין: משרד האוצר הוא המשרד המטפל.

ינון אזולאי: למה אתם מוציאים אותו מאותו משרד?

איתי טמקין: זה להשקיף בסעיף 1 את עלויות הפנסיה התקציבית ומנהלת הגמלאות גם משמשת כשלם לכל מיני גופים שהיא משלמת עבורם, כמו ביטוח לאומי, שזה לא עובדי מדינה, זה תאגיד.

בצלאל סמוטריץ': אני רק רוצה להבין, כשאתה נותן לי בכל משרד את השכר הוא לא כולל את אלה שפרשו, אלא את אלה שפרשו מכל המשרדים אתה מעביר לסעיף 12.

אסף וקסלר: אלה שבפנסיה תקציבית כן.

אלכס קושניר: שאין לך היום חדשים שנכנסים?

איתי טמקין: מי שנכנס לשירות המדינה יש כל שנה זרם חדש לתוך הדבר הזה.

בצלאל סמוטריץ': זה אמור לפחות כל שנה?

איתי טמקין: עוד לא, זה עוד לא פוחת.

איתי טמקין: עוד לא הגענו לשלב הפוחת, השלב הפוחת יגיע רק ב-2030 פחות או יותר.

נירה שפק: כי יש לך אנשים עם פנסיה תקציבית שהם בפנים.

יצחק פינדרוס: אבל מה זה ההכנסות?

איתי טמקין: ההכנסות מחולקות פה, אחת, מי שנמצא בפנסיה תקציבית כל חודש שהוא עובד הוא מפריש כסף, 2% מהשכר שלו וזה נכנס כאן כהוצאה מותנית, זה משלם היום את חלק מהפנסיה של מי שהיום נמצא בגיל פנסיה, ויש פה חלק של הוצאה מותנית בהכנסה שמנהלת הגמלאות רק משמשת כשלם בעצם והגופים, לצורך העניין דואר ישראל נמצא בהסדר הזה, דואר ישראל מעביר כסף למנהלת הגמלאות והפורש מקבל כל חודש ממנהלת הגמלאות.

בצלאל סמוטריץ': מה ההבדל בין גמלאות מקופת המדינה לגמלאות על פי הסכמים?

איתי טמקין: אני אענה, שנייה אחת.

מיכל מרים וולדיגר: בינתיים אני רוצה לשאול, יש בסעיף 80.08 גם גמלאות, בתוך המשרד לבטחון פנים.

אמיר רשף: כן, יש גמלאות של שוטרים, סוהרים, חיילי צה"ל או אנשי קבע לשעבר, שהם בתקציבי המשרדים, או בסעיף 07, שם השוטרים והסוהרים, או בסעיף 15, שם אנשי הקבע.

מיכל מרים וולדיגר: כלומר יש חלק מהמשרדים שזה נמצא אצלם?

אמיר רשף: בבט"פ וביטחון.

אמיר רשף: זה משקף את העלויות בתוך המשרד.

איתי טמקין: אני אסביר, חבר הכנסת סמוטריץ'.

איתי טמקין: גמלאות מקופת המדינה זה עובדי מדינה רגילים, גמלאות על פי הסכמים זה מקום שרק מנהלת הגמלאות משמשת כשלם, מה שהסברתי קודם, כמו לצורך העניין ביטוח לאומי, כמו דואר ישראל, מקומות שאנחנו רק משמשים פה כשלם ולא כעובדי מדינה שהפרשנו עבורם כל השנים.

בצלאל סמוטריץ': ה-516 כמעט מיליון הכנסות בגמלאות קופת המדינה זה 2% שמפרישים.

איתי טמקין: נכון.

בצלאל סמוטריץ': אבל אם אתה בגמלאות על פי הסכמים ואתה רק שלם אז למה 746 מתקציב המדינה, אתה אמור להיות 100% - - -

איתי טמקין: לא, ההסדר של דואר ישראל לצורך העניין עם מנהלת הגמלאות זה שכל בן אדם שפורש באותו רגע של הפרישה הדואר מעביר למנהלת הגמלאות את כל הכסף שלו עבור הפרישה ומאותו רגע מנהלת הגמלאות מחייבת לו את הפנסיה קדימה.

איתי טמקין: בעצם הוא קונה ביטוח, נקרא לזה, ממנהלת הגמלאות.

איתי טמקין: זה המודל שמתנהל פה.

בצלאל סמוטריץ': זאת אומרת שההכנסות שלך אמורות להיות יותר גדולות מההוצאה, כי אתה מקבל הכנסות מעכשיו הרבה שנים קדימה ומוציא כל שנה.

איתי טמקין: זה מתאזן, זה תלוי באיזה שלב אני נמצא.

בצלאל סמוטריץ': לא, אני שואל עוד פעם, איך יש לך הוצאות שהן לא מול הכנסה?

איתי טמקין: כי לצורך העניין אם היו יותר פורשים כאלה לפני - - -

בצלאל סמוטריץ': אה, קיבלתי את ההכנסה שלהם אז ואני מוציא עכשיו.

איתי טמקין: נכון.

אסי מסינג: יש הרבה גמלאי דואר שפרשו לפני כן.

בצלאל סמוטריץ': למה זה טוב למדינה?

בצלאל סמוטריץ': זה סוג של הלוואת גישור שאתה מקבל?

אסי מסינג: זה סוג של התחשבנות בין מה שהיה הדואר לבין המדינה.

אסי מסינג: הם היו עובדי משרד התקשורת שעברו לרשות הדואר.

איתי טמקין: לצורך העניין בביטוח לאומי מה שאתה אומר נכון, בביטוח לאומי זה שקל מול שקל, אני מקבל כל שנה את מה שאני מוציא, בדואר זה לא ההסדר.

ינון אזולאי: תפעול מנהלת הגמלאות זה המנהלת שמרכזת את זה, אין לה כוח אדם?

איתי טמקין: יש לה כוח אדם, הוא מופיע בסעיף משרד האוצר.

אלכס קושניר: סעיף מספר 12.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

ינון אזולאי: רביזיה.

אלכס קושניר: סעיף מספר 13.

שלומית ארליך: הוצאות שונות.

שלומית ארליך: אין פה דפי החלפה.

שלומית ארליך: הוצאה 20,896,377,000, הרשאה להתחייב 160 מיליון.

אלכס קושניר: משרד האוצר, הסבר.

יובל צפריר: סעיף 13 זה סעיף שמורכב מתקציב של מספר גופים ומשרדים.

בצלאל סמוטריץ': אבל למה?

בצלאל סמוטריץ': למה מה שקשור למשרד הפנים לא יושב במשרד הפנים?

בצלאל סמוטריץ': שלטון מקומי אני רואה פה.

יובל צפריר: כי זה הוצאות שונות שהן בעצם לאו דווקא של משרד מסוים והן מאפשרות הסתכלות אחרת.

אלכס קושניר: בצלאל, אני רוצה לשמוע את ההסבר.

אלכס קושניר: לא שמעתי את ההסבר עד הסוף.

יואב הכט: לדוגמה הוצאות של מענקים במהלך משבר הקורונה מהוות נדבך מאוד מאוד משמעותי בתוך התקציב בשנת 2021.

יואב הכט: זה למשל אחת מתכניות ההוצאה בסעיף 13.

בצלאל סמוטריץ': איפה זה כתוב לנו פה?

ולדימיר בליאק: זה תשלומים באמצעות רשות המסים?

יואב הכט: תחום 04 תכנית 01, תשלומים באמצעות רשות המסים.

אלכס קושניר: זה כמעט כל הכסף.

יואב הכט: נכון, בשנת 2021 זה כמעט כל הכסף.

בצלאל סמוטריץ': מה זה אשראי לרשויות, פרויקטים ברשויות המקומיות?

טל ישראל: אשראי לרשויות זה אשראי שניתן בתכניות הבראה, זה אשראי שהחשב הכללי נותן לרשויות שלא יכולות לקבל אשראי מבנקים.

בצלאל סמוטריץ': למה זה לא במשרד הפנים?

טל ישראל: כי זה תקציב שמתפעל אותו החשב הכללי ולא משרד הפנים.

בצלאל סמוטריץ': מה זה פעילות ממשלתית רוחבית?

בצלאל סמוטריץ': 02.04.

יובל צפריר: פה יש מימון הכוח הבין לאומי, זה כוחות או"ם שאנחנו מממנים אותם, ועוד כספים שמאפשרים לנו להקצות לשאר הסעיפים.

ינון אזולאי: הוצאות ממשלתיות כלליות, מה זה שונה משונות?

ינון אזולאי: יש הוצאות ממשלתיות כלליות ויש הוצאות שונות, מה זה ומה זה?

יובל צפריר: לא, זה תכנית מתוך סעיף - - -

בצלאל סמוטריץ': יש לך 01 ו-02.

בצלאל סמוטריץ': 01 הוצאות שונות, 02 הוצאות ממשלתיות כלליות.

יובל צפריר: אז 01, יש פה את הוצאות שונות, יש הרשאה להתחייב לדוגמה, ה-160 מיליון זה מתוקף החלטת הממשלה על הסדר למשפחות עולי תימן, זה סכום שהוקצה בהרשאה להתחייב.

בצלאל סמוטריץ': מה זה רזרבה לפעולות מיוחדות, 01.30?

יובל צפריר: זה רזרבה של הסעיף.

בצלאל סמוטריץ': טמקין, אמרתם שב-2021 אין רזרבה, פה יש 19 מיליון שקל רזרבה.

איתי טמקין: אני מסביר.

איתי טמקין: סעיף 13, וגם תראו סכום יותר גדול כשנעבור לדון בתקציב 2022 בסעיף 13, זה סעיף שאנחנו מממנים איתו בדרך כלל את החשיפות התקציביות שמתוקצבות בחסר בתקציב המקורי כדי להנמיך את גובה התקציב ומכאן אנחנו מעבירים את הכסף לחשיפות שמתממשות - - -

בצלאל סמוטריץ': למה אתה מנמיך את גובה התקציב?

איתי טמקין: מראש, בשביל למנוע גביית מסים, מיותרת לצורך העניין, שורה של הוצאות בתקציב המדינה אני לוקח עליהן מה שנקרא חשיפה תקציבית ולא מתקצב אותם ב-100%, כלומר המשרד מעביר לי הערכת ביצוע, לצורך העניין של 100, בתקציב המדינה אני לא אתקצב אותו במלואו מתוך הבנה שלא לכולם ייצא כל הכסף שהם חוזים שהם יוציאו, באופן סטטיסטי, ואני מתקצב את זה בצורה יותר נמוכה בתחילת השנה.

איתי טמקין: בסעיף הזה, בסעיף 13, אתם תראו סכום יותר גדול, ואנחנו נמצאים כאן בסוף השנה לכן הסכומים נמוכים, בשנה הבאה אתם תראו סכום יותר גדול.

איתי טמקין: אני מתקצב סכום שבאופן סטטיסטי אני מעביר אותו בוועדת הכספים תוך כדי השנה למקומות שכן תתממש החשיפה הזאת והביצוע כן יגיע למלואו.

איתי טמקין: אני לא מתקצב 100% מהחשיפה הזו, תמיד אני מתקצב במודל סטטיסטי פחות ותוך כדי השנה, כשהדברים מתממשים, אני מעביר מהמקום הזה לאיפה שצריך.

בצלאל סמוטריץ': אז אם אפשר רק את השם, זה לא רזרבה לפעולות מיוחדות, זה רזרבה לפעילויות משרדי הממשלה.

נעמה לזימי: מה זאת אומרת?

נעמה לזימי: זה הסעיף שהמדינה הביאה את המסמך למשפחות החטופים לחתום עליו אם הם מוכנים לוותר על כל תביעה?

יובל צפריר: לא, ממש לא.

נעמה לזימי: אז מה הוא אמר חטופי תימן?

יובל צפריר: לא, החלטת ממשלה שנותנת מענקים למשפחות שעברו בוועדה מסוימת.

נעמה לזימי: זה מה שהתכוונתי אליו, זה המסמך עם ה-100,000 לכל משפחה?

יובל צפריר: זו החלטת ממשלה שתוקצבה.

נעמה לזימי: הכסף הזה גם נשאר לשנים אחר כך?

אלכס קושניר: זה הרשאה להתחייב, זה קדימה.

נעמה לזימי: אני הגשתי את החוק להכרה בחטופי תימן.

אסף וקסלר: זו החלטה מספר 821 של הממשלה.

ינון אזולאי: זה הרשאה להתחייב ל-2021?

אסף וקסלר: נכון.

בצלאל סמוטריץ': אסי, נגיד פרויקטים ברשויות מקומיות, איך אתה מתמודד עם חוות הדעת של כפל תקציב?

בצלאל סמוטריץ': בסוף המשמעות היא שרשות מקומית, אשראי עוד אני יכול להבין, אירוע חשכ"לי, זה פרויקטים ברשויות מקומיות, אני יכול לנחש מה, יש פרויקטים במשרד הפנים, הוא מתקצב את הרשויות והוא נותן להם, איך אתה נותן משני מקורות תקציביים אותן פעולות?

אסי מסינג: תלוי מה המקור של התקציב והאם יש פה באמת כפל תמיכה.

בצלאל סמוטריץ': מה יש בפרויקטים ברשויות מקומיות, 03.02?

בצלאל סמוטריץ': תסביר למה זה לא חופף למה שעושה משרד הפנים.

טל ישראל: זה בעצם תקציב שמיועד לפרויקטים של פיתוח ברשויות מקומיות שזה מתוקצב במסגרות של החלטות ממשלה.

יצחק פינדרוס: אבל פיתוח יש גם במשרד הפנים.

בצלאל סמוטריץ': אבל כשיש החלטת ממשלה אז הממשלה מקצה את התקציב דרך משרד הפנים לפעולות האלה.

בצלאל סמוטריץ': כאילו כל הרציונל של למנוע כפל אומר שיש מבט אחד, אתה לא מקבל פעמיים על אותו תקציב, אתה לא מגיש בקשה למשרד הפנים בנפרד ובקשה למשרד האוצר בנפרד.

אלכס קושניר: אסי, אפשר לקבל תשובה לשאלה הזאת?

אסי מסינג: אני לא יודע מה - - -

אלכס קושניר: השאלה היא מאוד פשוטה.

אלכס קושניר: האם יכול להיות שיש שני פרויקטים שאפשר לקבל עליהם תקצוב משני מקומות?

אלכס קושניר: האם יש לכם שני סעיפים תקציביים במשרדים שונים שאפשר לקבל כזה דבר, איפה נמצאת הבקרה, איך מבקרים שזה לא קורה?

אסי מסינג: קודם כל באופן עקרוני זה אפשרי.

אסי מסינג: למשל פרויקט שיש בגינו ביצוע בגין פעולת מים לצורך העניין וגם בגין פעולת בינוי, אז יכולה להיות בוודאי תמיכה משני משרדים, אבל זה חלק מהתפקיד של החשב הכללי וגם של הגורמים המקצועיים במשרדים השונים כדי לוודא שלא מקבלים בגין אותה עילה כפל תמיכה.

בצלאל סמוטריץ': אבל שוב, למה במהות אתה לא מעביר את סעיף 03.02 למשרד הפנים?

בצלאל סמוטריץ': למה הוא צריך להיות פה באיזה יצור כלאיים לא ברור?

בצלאל סמוטריץ': עוד פעם, חוץ מזה שזה נורא נוח למשרד האוצר שאף אחד בעולם לא יבין את התקציב ואת סעיפיו ותקנותיו וגם לא יצביע פה על כותרות פיקטיביות, בדיוק מה שכתוב פה, רזרבה לפעולות מיוחדות שהסתבר שזה לא פעולות מיוחדות ולא נעליים.

בצלאל סמוטריץ': אני לרגע חשבתי שזה קשור למוסד.

אלכס קושניר: אפשר לקבל תשובה?

אסף וקסלר: התשובה שאיתי התייחס קודם לכן נכונה גם פה, גם ברשויות המקומיות יש פרויקטים שתחזית הביצוע שלהם יכולה להשתנות במהלך השנה, קצב הביצוע.

יצחק פינדרוס: לא, אז במילים אחרות זה עובר דרך משרד הפנים?

אסף וקסלר: לא בהכרח.

יצחק פינדרוס: אז למה לא בהכרח?

יצחק פינדרוס: זו בדיוק השאלה.

אסף וקסלר: שוב, זה תלוי באופי של הפרויקט, תלוי בפרמטרים שונים שנקבעים.

טל ישראל: לדוגמה הפרויקטים של מים, רשות המים היא זאת שמתקצבת אותם ולא הרשות המקומית.

בצלאל סמוטריץ': אז רשות המים נמצאת בתקציב של משרד ה – איפה זה נמצא, בתשתיות?

בצלאל סמוטריץ': אנרגיה?

טל ישראל: אז מדובר בתקציב שנועד למקרה שיהיה ביצוע גבוה מהמצופה בתוך החלטות הממשלה.

בצלאל סמוטריץ': אבל עזבי, עכשיו אנחנו בנובמבר 21', יש כאן סכום גבוה מאוד, של 287 מיליון שאת אומרת לי שאולי אני אצטרך - - -

אסף וקסלר: התקציב נבנה בחודש יולי.

אסף וקסלר: היום אנחנו כבר בנובמבר, אבל התקציב נבנה בחודש יולי כשאז היה גם חוסר ודאות יותר גדולה בהינתן - - -

בצלאל סמוטריץ': אז למה לא תיקנת את זה עכשיו?

אלכס קושניר: היו פה הוצאות בפועל מהתקציב הזה כבר?

אלכס קושניר: היו שימושים?

אסף וקסלר: אני לא בטוח להגיד כרגע, צריך לבדוק את זה.

בצלאל סמוטריץ': אז למה אתה לא מעביר את זה למקום אחר שחסר לך בו כסף?

אלכס קושניר: איתי טמקין, אפשר לקבל תשובה?

איתי טמקין: אנחנו מסתכלים מה יש בפנים ואנחנו ניתן תשובה.

ינון אזולאי: במיוחד כשאתה אומר שהיו שינויים, אז היית יכול כחלק מהשינויים להעביר אותם לאותו משרד, הכי פשוט שיש.

אלכס קושניר: אני אצביע על הסעיף הזה ונחזור אליו.

בצלאל סמוטריץ': איך אפשר להצביע בלי ידע?

בצלאל סמוטריץ': אני לא יכול לגבש עמדה.

איתי טמקין: אני אתן תשובה.

איתי טמקין: הגשנו את התקציב, כמו שאמר פה קודם אסף, לכנסת באוגוסט כבר, התקציב הזה מיועד להחלטות ממשלה בתחום שלטון מקומי שבדרך כלל לגבי קצבי המימוש יש אי ודאות גדולה בחודש אוגוסט, אתם תראו פה העברות תקציביות מהסעיף הזה, אחרי שיועבר התקציב, להחלטות שיתממשו פה בחודש וחצי האחרונים.

בצלאל סמוטריץ': אתה מעביר מפה לעבאס, כאילו?

איתי טמקין: אני לא חושב שיצליחו לממש החלטות, הרוב פה אמור לממן החלטות פיתוח, החלטות פיתוח שיצאו לדרך השנה לא יצליחו להיות מבוצעות כבר בשנה הזאת.

איתי טמקין: זה יילך לפרויקטי פיתוח שקצב המימוש שלהם יהיה יותר גבוה, לשם זה יילך.

בצלאל סמוטריץ': מה זה פעילות ממשלתית רוחבית, 02.04?

יובל צפריר: אמרתי, זה מימון הכוח הרב לאומי.

בצלאל סמוטריץ': אה, סליחה, סליחה.

אלכס קושניר: סעיף 13, מי בעד הסעיף?

בצלאל סמוטריץ': רק שיהיה כתוב לפרוטוקול שזה ישראבלוף כל הסעיף הזה.

בצלאל סמוטריץ': חוץ מפעולות ממשלתיות רוחביות הכול ישראבלוף.

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

ינון אזולאי: רביזיה.

שלומית ארליך: נרשם.

שלומית ארליך: סעיף 14, חוק מימון מפלגות.

שלומית ארליך: אין דפי החלפה.

שלומית ארליך: הוצאה 988,538,000, שיא כוח אדם 33.

בצלאל סמוטריץ': אבל אין בחירות עכשיו.

ולדימיר בליאק: כן, אבל עדיין צריך לשלם למפלגות, הם עוד לא הגישו דוחות.

יצחק פינדרוס: לא, אבל יש הוצאות בחירות ויש מימון מפלגות, יש פה שני סעיפים נפרדים.

בצלאל סמוטריץ': הוצאות בחירות 564 מיליון?

בצלאל סמוטריץ': בשנה שאין בחירות?

איתי טמקין: זה 2021, היו בחירות השנה, חברים.

אלכס קושניר: ברוך ה' היו פה בחירות בשנים האחרונות.

ינון אזולאי: אגב, שיא כוח אדם 33, זה מה שהשגתם?

איתי טמקין: זה אנחנו השגנו?

איתי טמקין: זה אתם מאשרים להם את התקציב פה, אין לנו שליטה על התקציב.

ינון אזולאי: לא, רק 33?

ינון אזולאי: זה מה שהם?

טל ישראל: אנחנו מאשרים פה את התקציב של ועדת הבחירות.

ינון אזולאי: היה נראה לי שהיה יותר כוח אדם.

בצלאל סמוטריץ': סתם מעניין אותי, הכנות לבחירות לכנסת, אנחנו מוציאים כל שנה 43.5 מיליון שקלים כדי לתחזק מערכת שוטפת של ועדת הבחירות?

איתי טמקין: זה תקציב שאתם מאשרים.

בצלאל סמוטריץ': בסדר, אני שואל, זה לא קשור.

אלכס קושניר: תקציב 2021 אושר בוועדת הכספים, תקציב 2022 טרם אושר, זה יבוא אלינו לאישור.

בצלאל סמוטריץ': אז אני שואל, ממה שאתה זוכר, היושב ראש, מה שאושר.

אלכס קושניר: אני לא זוכר, זה לא היה בתקופתי, לא אני אישרתי.

ינון אזולאי: מה זה קשור?

ינון אזולאי: אבל היית.

בצלאל סמוטריץ': אז היועצת המשפטית, שלומית, העלות השוטפת של המערך, לתחזק אותו כשאין בחירות, זה עולה 43.5 מיליון שקל בשנה?

שלומית ארליך: אני מניחה שכן.

בצלאל סמוטריץ': דמוקרטיה יקרה יש לכם.

אלכס קושניר: מי בעד סעיף 14?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

ינון אזולאי: רביזיה.

אלכס קושניר: סעיף 15.

שלומית ארליך: סעיף 15, משרד הביטחון.

שלומית ארליך: יש דפי החלפה.

שלומית ארליך: ההוצאה הייתה 62,211,068,000 והיא עכשיו 62,211,568,000.

שלומית ארליך: ההוצאה המותנית בהכנסה אין שינוי, 14,972,000,000, הרשאה להתחייב, אין בה שינוי, 36,260,000,000, שיא כוח אדם, אין בו שינוי, 2,196, ומשרות עב"צ 73.

יצחק פינדרוס: מה זה ההכנסות פה?

אלכס קושניר: לגבי הסעיף הזה אני מבקש לומר, התקציב של משרד הביטחון נידון בוועדה משותפת בין ועדת הכספים לבין משרד הביטחון.

שלומית ארליך: ועדה משותפת לתקציב הביטחון מכוח חוק יסודות התקציב.

שלומית ארליך: אנחנו בעצם מאשרים את המסגרת.

בצלאל סמוטריץ': לא ניכנס פה לפרטים, זה ברור, רק שאלה אחת.

בצלאל סמוטריץ': כשהיינו במשרד לבט"פ שיאי כוח האדם כללו גם את כל כוח האדם, משטרה, שב"ס, כב"א, פה לא.

בצלאל סמוטריץ': איפה אני מוצא את כוח האדם של צה"ל?

בצלאל סמוטריץ': אני לא רוצה לראות מספר, אבל איפה הוא מתוקצב?

אמיר רשף: אתה לא מוצא בספר התקציב.

בצלאל סמוטריץ': אני מבין, אבל הוא נמצא בסעיף 15?

אמיר רשף: כן.

בצלאל סמוטריץ': זאת אומרת בתוך ההוצאות של סעיף 15 יש גם את ההוצאות של צה"ל?

אמיר רשף: אכן כן.

נירה שפק: בצלאל, אני חברה בוועדה המשותפת, עברנו, ראינו את כל השורות האלה.

יצחק פינדרוס: אגב, לראשונה הוועדה לא הייתה בראשות ועדת הכספים אלא בראשות ועדת חוץ וביטחון.

ינון אזולאי: שאלה, אם אפשר לשאול בכלליות, אם זה בעיה אז אל תענו, עתודה להסכמים קואליציוניים מה זה אומר?

אמיר רשף: הכספים הקואליציוניים שיש פה הם 12 מיליון למסלול ישיבות הסדר ושני מיליון למסעות לחיילים קרביים משוחררים לעיבוד חוויית הלחימה.

ינון אזולאי: למה זה צריך להיות בכספים קואליציוניים?

ינון אזולאי: זה לא דבר שצריך להיות בבסיס?

אלכס קושניר: כי זה מה שהוסכם.

ינון אזולאי: למה לא?

אמיר רשף: זה מה שהוסכם בהסכמים הקואליציוניים, בגדול יש את תקציב אגף שיקום שהוא בסכומים מאוד מאוד גדולים, אתה יכול למצוא אותו גם בחוברת הלא מסווגת.

אלכס קושניר: סעיף מספר 15, משרד הביטחון, מי בעד?

בצלאל סמוטריץ': אני חושב שגם האופוזיציה צריכה להיות בעד.

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

אחמד טיבי: רביזיה.

שלומית ארליך: נרשם.

שלומית ארליך: סעיף 16, הוצאות חירום אזרחיות, אין דפי החלפה.

שלומית ארליך: ההוצאה היא 650,951,000, הוצאה מותנית בהכנסה 55 מיליון, הרשאה להתחייב 147,001,000, שיא כוח אדם 40.

בצלאל סמוטריץ': האם אפשר להסביר פה את הסעיפים למטה?

ינון אזולאי: ותחת איזה משרד זה?

אמיר רשף: סעיף 16, פיקוד העורף נמצא באחריות שר הביטחון, אבל בסעיף תקציבי נפרד.

ינון אזולאי: זה נידון בוועדה?

אלכס קושניר: כן.

בצלאל סמוטריץ': אם אתה רוצה רגע לעבור איתנו על הסעיפים.

בצלאל סמוטריץ': מה זה מיגון אוכלוסייה סופת חול?

אלכס קושניר: ינון, הטעיתי אותך, התשובה היא לא, סעיף 16 לא נידון בוועדה.

אמיר רשף: מיגון אוכלוסייה סופת חול לא דנתם בוועדה המשותפת?

אלכס קושניר: סופת חול כן.

אמיר רשף: לדעתי כן, כי אני חושב שאני יכול לפרט על זה.

נירה שפק: לא, אתה לא יכול לפרט את זה.

אמיר רשף: מרכיבי ביטחון זה כל מיני פעילויות שפיקוד העורף עושה ביישובים באזורי עימות וזו ההוצאה המרכזית שלו.

אמיר רשף: רשות חירום לאומית זה רח"ל שיושבת במשרד הביטחון, על כל הפעילות שלה.

בצלאל סמוטריץ': יש לי שאלה, ראינו למעלה בסעיף 15, בסוף, 15 מיליון שקל קורונה משרד הביטחון.

בצלאל סמוטריץ': למה קורונה פעילות פקע"ר 166 מיליון נמצאת בנפרד?

אמיר רשף: כי שם ספציפית זה ההוצאות על החיסון, פיתוח החיסון הישראלי שזה נמצא תחת הסעיף התקציבי של משרד הביטחון.

בצלאל סמוטריץ': וזה כל מתחמי הבדיקות פיקוד העורף?

אמיר רשף: כן, כל הפעילות של פיקוד העורף.

אמיר רשף: שוב, לא מדויק שהכול כי חלק יהיה בהוצאות הקורונה של משרד הבריאות ומשרד הבריאות מעביר להם פר פעילות שהם עושים.

בצלאל סמוטריץ': אז אתה אמור לראות פה הוצאה מותנית הכנסה לפי זה.

אמיר רשף: זה מתבצע במנגנון של השתתפות, אם אני לא טועה, השתתפות בין משרדי ממשלה.

נעמה לזימי: זה גיוס ימי מילואים לבדיקות וכל זה.

אמיר רשף: כן, כל הפעילות של פיקוד העורף במסגרת המענה לקורונה.

ינון אזולאי: לגבי המיגון.

בצלאל סמוטריץ': איזה הכנסות יש במיגון?

בצלאל סמוטריץ': הוצאה מותנית הכנסה, 55 מיליון.

אמיר רשף: צריך לבדוק את זה רגע.

נירה שפק: אני לא יודע אם לזה הכוונה, תקנו אותי, אבל נגיד קרן היסוד, כל הגופים שנותנים מצ'ינג לתקציבים.

בצלאל סמוטריץ': לא, לא, זה לא בתוך זה, זה תרומות.

אמיר רשף: אני בודק את זה.

ינון אזולאי: כתוב פה מיגון הצפון, מה קורה עם מיגון עוטף עזה, לא אמור להיות פה?

בצלאל סמוטריץ': זה בטח במרכיבי ביטחון.

אמיר רשף: בהכנסות זה כשפיקוד העורף מבצע מיגון של תשתיות מסוימות, נניח של חברת חשמל ונתג"ז, אז החברות הממשלתיות משתתפות.

ינון אזולאי: שאלה, יש פה מיגון הצפון, מובן, השאלה איפה נמצא המיגון של עוטף עזה, של הדרום.

אלכס קושניר: יש, עברה החלטת ממשלה לשנת 2022.

ינון אזולאי: איפה היא נמצאת פה?

איתי טמקין: היא חלק ממחויבויות הממשלה לשנת 2022, היא עוד לא מופיעה כחלק מהצעת התקציב, ההחלטה שעברה.

ינון אזולאי: גם ב-2022 היא לא תופיע?

איתי טמקין: לא, היא לא תופיע, היא תובא אליכם בהעברות תקציביות תוך כדי השנה.

בצלאל סמוטריץ': והיא תיצור פלאט?

איתי טמקין: לא, אתמול הממשלה שריינה לה מקור, שלשום, ביום ראשון.

בצלאל סמוטריץ': מאיפה המקור?

בצלאל סמוטריץ': מתוך התקציב?

איתי טמקין: מתוך התקציב של 2022 ו-2023 פלאט קדימה כדי לממן את ההחלטה הזאת, 50 מיליון שקל בשנה לחמש שנים.

ינון אזולאי: אתה עושה פלאט של 23' כשאין לנו בהרשאות שלו?

ינון אזולאי: כי אין לך תקציב ל-23'.

איתי טמקין: נכון, אבל הממשלה מתחילה כבר את שנה הבאה, משרדי הממשלה מתחילים את גובה התקציב שלהם ל-2023 לפני דיוני התקציב עם אחוז פחות.

אלכס קושניר: סעיף 16, מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

אחמד טיבי: רביזיה.

אלכס קושניר: סעיף 17.

שלומית ארליך: סעיף 17, תיאום הפעולות בשטחים.

שלומית ארליך: אין לו דפי החלפה.

שלומית ארליך: הוצאה 179,532,000, הוצאה מותנית בהכנסה 207,466,000, שיא כוח אדם 268.

בצלאל סמוטריץ': שיא כוח אדם פה הוא רק כוח אדם אזרחי או שהוא כולל חיילים?

בצלאל סמוטריץ': הרי המינהל האזרחי בנוי גם מאזרחים וגם מחיילים.

אמיר רשף: כן, שיא כוח אדם שמתוקצב כשיא כוח אדם זה אזרחים.

בצלאל סמוטריץ': לא, בעצם אני רואה פה שלא, כי שכר אזרחים כתוב 181.

אמיר רשף: כן.

בצלאל סמוטריץ': אז מה זה הפער?

אמיר רשף: יש למטה עוד יחידת הפיקוח ואת מת"ק עזה.

בצלאל סמוטריץ': עכשיו תסבירו רגע, בהכנסות 196.

בצלאל סמוטריץ': יש איזה קופה, זה התחשבנות.

אמיר רשף: בדיוק, הרבה משרדי ממשלה מעבירים כסף למתאם הפעולות בשטחים, למינהל האזרחי, עבור מה שהוא עושה באזורים שהוא פועל בהם בשם המשרד הממשלתי.

בצלאל סמוטריץ': אם זה משרד ממשלתי אז זה בהשתתפות, זה כמו שעשית בין פיקוד העורף למשרד הבריאות.

אמיר רשף: כאן זה עובר דרך הוצאה מותנית הכנסה, זה מנגנון שונה.

בצלאל סמוטריץ': אבל בסוף המשמעות היא ש - - -

אמיר רשף: שמשרד ממשלתי אחר מממן את הפעילות שעושה המינהל האזרחי.

בצלאל סמוטריץ': אבל המשמעות היא שאת ה-196 האלה אני אמצא בתוך המשרדים האחרים?

אמיר רשף: כן, לא בתקנה ייעודית לזה, אבל כן.

אמיר רשף: התקציב הזה נמצא במשרדים אחרים.

אלכס קושניר: זאת אומרת זה יופיע כהוצאה של משרד אחר שמעביר את הכסף?

בצלאל סמוטריץ': הלאה.

בצלאל סמוטריץ': כל ההכנסות של המשרד האזרחי ממשאבי הטבע של האזור, מחצבות, שיווקי קרקע?

בצלאל סמוטריץ': איפה אנחנו רואים אותם?

בצלאל סמוטריץ': הרי זה מנוהל היום בקופה עצמאית בהתאם לאותה חוות דעת שלא מעבירים את זה מהשטח?

אמיר רשף: כן, יש את חוות הדעת הזאת.

בצלאל סמוטריץ': איפה נמצא כל הכסף הזה?

אמיר רשף: הקרן החוץ תקציבית של האגרות, איפה היא רשומה?

בצלאל סמוטריץ': לא אגרות, שיווקי קרקע, אגרת מחצבות.

אמיר רשף: כן, אגרות, תמלוגים, כל מיני דברים כאלה.

אמיר רשף: איפה היא רשומה?

בצלאל סמוטריץ': אנחנו לא רואים אותה בתקציב?

אמיר רשף: לא, אתם לא רואים אותה פה.

בצלאל סמוטריץ': אז מי מנהל אותה?

אמיר רשף: אתם רואים כשמועברות הכנסות לצורך ביצוע ואז אתה יכול לראות את זה.

בצלאל סמוטריץ': לא, רגע, האם יכול להיות שיש קופה מסוימת שבסוף מנהלת אותה מדינת ישראל שלא נמצאת בכלל בתקציב?

אמיר רשף: לא, ברגע שזה עובר להוצאה תקציבית חלק מזה יכול להופיע כהוצאה מותנית הכנסה כבר עכשיו.

בצלאל סמוטריץ': לא, אבל אם אני רוצה לדעת כמה יש בקרן הזאת נכון להיום?

אמיר רשף: אז אני אבדוק לך.

בצלאל סמוטריץ': לא, תבדוק לי זה מעניין, אבל אני שואל האם זה לא נמצא, זה לא מפוקח על ידי הכנסת?

בצלאל סמוטריץ': זה סוג של קופה.

אלכס קושניר: זה לא מפורסם בדוח השנתי של החשב הכללי?

בצלאל סמוטריץ': לא, אני שואל אם זה לא מאושר על ידי הכנסת.

בצלאל סמוטריץ': בסוף יש שם קופה, X מאות מיליונים או לא יודע מה ואחר כך משתמשים בכסף הזה, יכול להיות שזה איזה מין קופה קטנה.

בצלאל סמוטריץ': הרי נניח ברמ"י זה גם חוץ תקציבי, אבל זה הקרן, איך קוראים לה?

אמיר רשף: קרן של קופת האזור זה נקרא.

בצלאל סמוטריץ': קרן של קופת האזור.

בצלאל סמוטריץ': התפיסה המשפטית, אני אומר לפרוטוקול, היא שגויה לחלוטין, המדינה התנדבה אליה בבג"צ במסגרת בג"צ המחצבות הידוע, אבל לא התקבל על זה אפילו פסק דין, והתפיסה אומרת שכספים שהם תוצר של משאבי הטבע, קרקע, מחצבות וכו' בשטח הנתון בתפיסה לוחמתית, אסור להוציא אותם מחוץ לשטח הזה.

בצלאל סמוטריץ': לכן אנחנו כאילו לא מעבירים את זה לתקציב המדינה, זה מתנהל בקופה עצמאית כשאחר כך המינהל האזרחי משתמש בקופה הזאת לפעולות שלו, הוא יכול לסלול עם זה כבישים באזור, הוא יכול לפתח עם זה.

בצלאל סמוטריץ': השאלה שלי אם זה לא מנוהל ומפוקח פה?

אמיר רשף: זה כן.

אמיר רשף: זה כמו שאמר היושב ראש, זה רשום אצל החשב הכללי.

אלכס קושניר: זה חייב להיות מפורסם בדוח החשב הכללי.

בצלאל סמוטריץ': לא, אבל אני שואל האם יכול להיות שיש שם נניח מיליארד שקל ומישהו מקבל החלטה עכשיו לעשות משהו עם המיליארד הזה וזה לא עובר דרך ועדת כספים?

אמיר רשף: אז הוא צריך להעביר את זה דרך תקציב המדינה ואז אתה תראה את זה בסעיף 17.

יצחק פינדרוס: אבל הוא לא רואה אותו, זה מה שהוא שואל.

בצלאל סמוטריץ': לא, כי אמרת לי שההוצאה מותנית הכנסה פה זה לא זה.

אמיר רשף: חלק זה הקרן, אבל אם תהיה עוד העברה מהקרן אז זה יגיע תוך כדי השנה.

אלכס קושניר: ואז זה יגיע לאישור ועדת הכספים?

אמיר רשף: כן.

בצלאל סמוטריץ': כמה מתוך ה-196.5 שיש פה זה מהקרן?

אמיר רשף: עכשיו אני בודק.

בצלאל סמוטריץ': ואני גם רוצה לבקש, היושב ראש, לאחרי התקציב, הרי משרדי הממשלה היו פה, יש פה נניח במצטבר 105 מיליון לפיתוח האזור, אני רוצה לבקש שיציגו לנו, שוב, אנחנו הרי צריכים לאשר את זה בוועדת הכספים, מה זה פיתוח האזור?

בצלאל סמוטריץ': מפתחים לערבים?

בצלאל סמוטריץ': מפתחים ליהודים?

אלכס קושניר: אתה מדבר על ההוצאה - - -

בצלאל סמוטריץ': זה 45 ועוד 60.

אמיר רשף: אז מה השאלה?

בצלאל סמוטריץ': לאן זה הולך?

בצלאל סמוטריץ': מה זה תכניות הפיתוח?

בצלאל סמוטריץ': משרד התחבורה, שאנחנו עכשיו נצביע על התקציב שלו, הייתה כאן השרה ונתנה לנו לאיפה הולך הכסף.

אמיר רשף: והסעיף הזה לא נידון?

בצלאל סמוטריץ': לא היה פה אף אחד שהציג מה - - -

אמיר רשף: אתם לא דנתם על זה בוועדה המשותפת?

בצלאל סמוטריץ': לא, זה לא סודי, פיתוח אזורי זה לא סודי.

בצלאל סמוטריץ': הוועדה המשותפת זה סודות.

יצחק פינדרוס: אני בכלל את המינהל האזרחי הייתי מעביר לאזרחות ולא - - -

בצלאל סמוטריץ': אני אומר לך, לאחרי התקציב.

אלכס קושניר: בסדר, אנחנו נעשה את זה.

בצלאל סמוטריץ': בסוף זה הכנסות בעיקר מהאוכלוסייה היהודית, מי שבסוף משווקים קרקעות וכו' זה הכנסות שבאות בעיקר מהאוכלוסייה היהודית, לצערנו האוכלוסייה הערבית גם לא משלמת וחוצבת ללא אישור.

בצלאל סמוטריץ': בסוף זה מחצבות ישראליות שפועלות באזור.

בצלאל סמוטריץ': אותי מאוד מטרידה השאלה, אני אומר את זה לאורך שנים כבר, האם יכול להיות שנניח הכנסות שמגיעות מהמתיישבים מופנות אחר כך לפלסטינים?

בצלאל סמוטריץ': בסוף זה המון כסף שהוא כמו מס, הוא הכנסות שבאות מהכיס של האזרחים ומוטב שהוועדה תדע גם מה עושים עם זה אחר כך.

אלכס קושניר: תשובה לגבי 196, כמה מזה מהקרן, יש?

אלכס קושניר: משרד האוצר.

אמיר רשף: כן, 134 מהקרן והשאר זה הוצאות שכר שמגיעות ממשרדי הממשלה.

בצלאל סמוטריץ': משרדי הממשלה משלמים ישירות, מה פתאום?

בצלאל סמוטריץ': אני כשהייתי שר התחבורה לקמ"ט תחבורה אנחנו מוציאים תלוש שלנו, זה לא דרך המינהל.

אמיר רשף: לא, זה עובר דרך המינהל האזרחי.

בצלאל סמוטריץ': מה פתאום?

בצלאל סמוטריץ': תבדוק.

בצלאל סמוטריץ': עובדי המשרדים השונים שמושאלים, במרכאות, למינהל האזרחי, התלוש שלהם יוצא ממשרדי האם.

בצלאל סמוטריץ': אני אומר את זה בדוק, בדקתי את זה כשר.

בצלאל סמוטריץ': אז השאלה היא שכר של מה זה.

אמיר רשף: אני אעשה עוד בדיקה בנושא הזה.

אלכס קושניר: טוב.

אלכס קושניר: סעיף מספר 17, מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

אחמד טיבי: רביזיה.

ינון אזולאי: רביזיה.

אלכס קושניר: סעיף מספר 18, רשויות מקומיות.

שלומית ארליך: 18, רשויות מקומיות, אין דפי החלפה.

שלומית ארליך: הוצאה 7,355,831,000, הרשאה להתחייב 684,857,000.

ינון אזולאי: עוד פעם, רשויות מקומיות, במקום שיהיה במשרד הפנים.

בצלאל סמוטריץ': אנחנו רואים פה שלושה סעיפים של רשויות מקומיות.

ינון אזולאי: ארבעה אפילו.

אלכס קושניר: תחת איזה משרד זה מתנהל?

ינון אזולאי: משרד הפנים ולא שמים את זה במשרד הפנים.

טל ישראל: רשויות מקומיות זה הסעיף התפעולי שבו מעבירים תקציב לרשויות מקומיות.

בצלאל סמוטריץ': מענקי האיזון?

טל ישראל: סעיף 06 זה סעיף שבו יש את ההוצאות של המשרד וההוצאות של האגף לעדות לא יהודיות והאגף של בחירות.

אלכס קושניר: דיברנו על זה.

נעמה לזימי: מה זה סעיף 05.11, איגוד ערים כנרת?

טל ישראל: יש איגוד ערים שמטפל - - -

נעמה לזימי: אני מכירה מה זה איגוד ערים, אבל למה זה מאובחן ספציפית לאיגוד ערים?

טל ישראל: כי בעצם יש נוסחה שעל פיה אנחנו מתקצבים את התקציב השוטף של האיגוד, זה נועד כדי לתחזק את החופים של הכנרת.

נעמה לזימי: אבל למה נגיד איגוד ערים לאיכות סביבה חיפה, איגוד ערים לביוב חיפה, לא מופיע כמו איגוד ערים כנרת?

טל ישראל: כי זה איגוד ערים שהממשלה חברה בו.

בצלאל סמוטריץ': מענקים שוטפים זה מענקי האיזון?

בצלאל סמוטריץ': 5,873,000,000?

קריאה: לא, לא פה.

בצלאל סמוטריץ': אז מה זה מענקים שוטפים, יש 5.873 מיליארד.

טל ישראל: מענקים שוטפים זה מענקים שניתנים לרשויות מקומיות, בין היתר מענק האיזון, קרן נתב"ג נמצאת בתוך מענקים שוטפים, וגם הוצאות קורונה, כמו שיפוי ארנונה קורונה והוצאות נוספות.

בצלאל סמוטריץ': והחלטת הממשלה 923 נמצאת פה?

טל ישראל: 923, החלק השוטף נמצא פה והחלק ה – 923 עדיין לא נמצא בתקציב.

בצלאל סמוטריץ': כמה?

בצלאל סמוטריץ': לא הבנתי.

טל ישראל: 923 עדיין לא נמצא אצלנו בתקציב, הוא יתווסף אחרי שאנחנו נגיע - - -

בצלאל סמוטריץ': כשאנחנו נצביע אחר כך על 2022 הוא לא נמצא שם?

טל ישראל: כרגע הוא לא נמצא בתקציב שלנו, אנחנו נקבל את התקציב של זה אחרי שההחלטה תעבור.

בצלאל סמוטריץ': לא, מה מספר ההחלטה שעברה ביום ראשון?

בצלאל סמוטריץ': לזה התכוונתי.

טל ישראל: זו החלטה שהתקבלה אחרי שכבר סגרנו את התקציב.

בצלאל סמוטריץ': לא הבנתי, תסלחו לי.

בצלאל סמוטריץ': התקבלו כמה החלטות ביום ראשון, החלטה אחת, נניח, זה הכסף הקואליציוני, הוא כבר מוטמע פה בדפי ההחלפה, אז למה ה-30 מיליארד לא נמצא פה?

בצלאל סמוטריץ': זו החלטת ממשלה, אסי, שהתקבלה לפני התקציב, למה היא לא משתקפת בתקציב?

אסי מסינג: קודם כל הבעיה היא זה הפוך, קודם כל שיקוף כאן בפני הוועדה, ושתיים, אפשר תמיד להעביר אחרי, השאלה מה קורה אם - - -

בצלאל סמוטריץ': השאלה היא מה המקור התקציבי.

אסי מסינג: אם אתה שם כסף בתוך התקציב לפני שנעשו הבדיקות, זו הבעיה.

בצלאל סמוטריץ': לא, לא שאלתי את הבעיה, הייתה החלטת ממשלה, בוצעו כל הבדיקות.

אסי מסינג: לא יודע, הם לא הספיקו להכניס את זה.

בצלאל סמוטריץ': איפה הכסף הזה?

יצחק פינדרוס: מאיפה הוא יבוא?

יצחק פינדרוס: תגידו לנו.

בצלאל סמוטריץ': זה 30 מיליארד שקל, המשמעות היא שכשאנחנו נצביע עוד מעט על התקציב של 2022 נצביע על תקציב פיקטיבי כי 30 מיליארד מתוכו, מה שאנחנו נצביע הוא כבר לא רלוונטי כי אתה כבר יודע מההחלטה של יום ראשון שהוא הולך לעבור למקומות אחרים.

איתי טמקין: התקציב משקף את סך מחויבויות הממשלה כפי שהיו ידועות באופן מוחלט בזמן שהתקציב הונח פה.

בצלאל סמוטריץ': לא נכון, אתה הבאת דפי החלפה.

איתי טמקין: לא סיימתי את המשפט השני.

איתי טמקין: אנחנו עדכנו את התקציב נוכח הסיכומים שהיו עם חברי הכנסת, עודכן התקציב נוכח הסיכומים האלה והכסף הועבר לרזרבות.

איתי טמקין: החלטות ממשלה שעברו מאחרי ה-1 באוגוסט וקדימה יתוקצבו כאן בוועדה בתקציב על שינוייו, כלומר אתם תראו אותם בהעברות תקציביות תוך כדי השנה.

איתי טמקין: הכסף הזה עוד לא מתוקצב בסעיפים עצמם בשלב הזה.

בצלאל סמוטריץ': אז מה הערך להצביע על תקציב 2022 אם הוא חצי לא רלוונטי?

אלכס קושניר: בצלאל, אתה יודע שהתקציב מחולק לתקציב בסיס ותקציב על שינוייו.

אלכס קושניר: אתה מכיר את זה, זה לא חדש.

בצלאל סמוטריץ': לא, אבל על שינוייו זה דברים שמגיעים אחרי שאישרת תקציב, לא מה שאישרת לפני התקציב.

בצלאל סמוטריץ': שיישבו עוד שלוש שעות וייתנו לנו דפי החלפה להחלטת הממשלה.

בצלאל סמוטריץ': החלטת הממשלה התקבלה כבר ביום ראשון.

בצלאל סמוטריץ': זה 30 מיליארד, אני לא מדבר איתך עכשיו על 200 מיליון.

אלכס קושניר: לא, זה לא 30 מיליארד בשנה.

בצלאל סמוטריץ': אתה צודק, אבל אתה תראה אותו חלק במזומן וחלק בהרשאות להתחייב.

בצלאל סמוטריץ': זה תכניות פיתוח.

בצלאל סמוטריץ': בקיצור זה המון מיליארדים שאם הם ידועים עכשיו מה הבעיה להכניס אותם בדפי החלפות?

בצלאל סמוטריץ': אפשר לחשוב, אתה הרי לא עושה את זה ברמת תקנה, אתה כולו עושה את זה ברמת תכנית.

בצלאל סמוטריץ': אמר קודם היועץ המשפטי, היושב ראש, ועוד לא קיבלנו את זה, ביקשתי בארבע, כשהתחלנו, שנקבל את החלטת הממשלה.

אלכס קושניר: לא, בתשע כשהתחלנו.

בצלאל סמוטריץ': לא, בארבע, כשהתחלנו את הדיון הזה, ביקשתי שנקבל את החלטת הממשלה.

אלכס קושניר: לא, זה היה עכשיו.

אלכס קושניר: זה היה בסבב הזה.

בצלאל סמוטריץ': בסבב השני?

בצלאל סמוטריץ': אני חושב שעוד קודם, אני לא זוכר.

אלכס קושניר: לא, אז רצית לבקש.

בצלאל סמוטריץ': בקיצור, ביקשתי ואמרת שתבדוק את זה, שנקבל את החלטת הממשלה עם כל הסעיפים השונים.

אלכס קושניר: כן, בודקים את זה.

בצלאל סמוטריץ': ואני באמת שואל למה שזה לא יוטמע בדפי ההחלפות?

אסי מסינג: ההחלטה עצמה עוד לא פורסמה אפילו, נוסח סופי עדיין איננו.

אסי מסינג: יש הצעת החלטה שהועלתה לדיון בממשלה, תיקונים שנעשו במהלך ישיבת הממשלה והוקראו ואמורים להיות מוטמעים בתוך הנוסח והיא תצא באופן סופי במהלך השבוע.

אסי מסינג: אין שום בעיה ושום מניעה לתקצב את התיקונים ואת התוספות לאחר מכן בהעברות תקציביות רגילות.

אסי מסינג: ממילא, כמו שאמרנו, הכול דרוש בדיקה מקצועית ומשפטית.

אסי מסינג: חלק מהבדיקות כבר נעשו וחלק עוד לא הושלמו וכל התהליך הזה יושלם בעת ההעברות התקציביות שיבוצעו.

בצלאל סמוטריץ': אז בעצם אתה אומר שכשאנחנו נצביע עכשיו על תקציב 2022 הוא לא כולל את ה – התקרה כוללת, בסוף הכסף נמצא, אבל הוא לא נמצא בסעיפים הרלוונטיים, זה נמצא עכשיו באיזה רזרבה שזרקת אותו ואתה תעביר אותו אחרי זה מהרזרבה.

אסי מסינג: נכון.

אסף וקסלר: צריך לציין שחלק מהתקציב הוא תקציב משרדי והוא כן נמצא בתקציבים.

בצלאל סמוטריץ': זה בדיוק מה שרציתי לשאול, כי זה חוזר להבדל בין רזרבה בתכנית עצמאית, שאז כשרוצים להעביר אותה אל התכנית הרלוונטית זה צריך לבוא פה.

בצלאל סמוטריץ': אני באמת אומר ממה אני חושש, אם הם שמו את כל הכסף הזה בתקנות רזרבה בתכניות רלוונטיות הם רוצים שאנחנו לא נדע מזה.

איתי טמקין: זה לא בוצע, אין לך מה לחשוש.

בצלאל סמוטריץ': מה לא בוצע?

איתי טמקין: לא העברנו כסף אחרי שבוצעה החלטת הממשלה.

בצלאל סמוטריץ': לא, יכול להיות שהעברת לפני בהסכם הקואליציוני.

אלכס קושניר: בצלאל, במילים פשוטות מה שהוא בא להגיד לך זה שברגע שהחלטת הממשלה הזאת תבוא לפה להעברה תקציבית אז אנחנו נראה את כל הסעיפים.

איתי טמקין: התשובה היא לא, כל הכסף התוספתי בהחלטת הממשלה הזאת הספציפית שאתה מתייחס אליה יצטרך לבוא לכאן בהעברות תקציביות.

בצלאל סמוטריץ': אבל אמרת התוספתי.

איתי טמקין: התוספתי.

איתי טמקין: החלק המשרדי, יש חלק שנמצא לצורך העניין במשרד החינוך, משרד החינוך לוקח כסף מהתכניות שלו ואומר את הכסף הזה, נמצא כבר חלק מהצעת התקציב.

אלכס קושניר: אבל זה יהיה מאוד קל להצליב.

בצלאל סמוטריץ': אבל אנחנו לא יודעים מה המטרות שלו עכשיו, כי המטרות נקבעו אחרי שהנחת תקציב על השולחן.

איתי טמקין: אני אתן דוגמה היפותטית, יש חינוך בדרום בתקציב משרד החינוך והחלטת הממשלה אומרת שבתקציב הזה קיים 100 מיליון, מתוכו המשרד מתחייב להקצות לפחות 20% לפלח אוכלוסייה מסוים ואנחנו מוסיפים לתקציב הזה עוד 20 ויחד יוצרים קופה של 40.

איתי טמקין: את ה-20 התוספתיים אתה תראה כאן כהעברה תקציבית.

איתי טמקין: איך המשרד מחלק את ה-100 שלו, אם החלוקה לתכניות משקפת את זה אתה תראה את זה, ואם זה באמת תחת אותה תכנית שקוראים לה 'חינוך דרום' במקרה ההיפותטי הזה, אז כן, זה בתוך הכסף המשרדי כבר הכסף הזה.

בצלאל סמוטריץ': ואז המשמעות היא שהכסף הקואליציוני הזה לא שקוף לנו.

בצלאל סמוטריץ': יכול להיות שהוא עבר את חוות הדעת המשפטית ויכול להיות שהוא לא מגיע לנהנה, אבל אחד מהתנאים של הנחיית היועץ, שהכסף הזה יהיה שקוף לוועדה, זה לא שקוף.

בצלאל סמוטריץ': מה שאתה אומר, חלק הוא כסף תוספתי, חלק כסף צבוע, אבל מרגע שהגדרתי את כל ה-100% ככסף קואליציוני, כי מקורו בהסכם פוליטי, אז כל ה-100% צריך להיות משוקף לוועדה.

אלכס קושניר: אתה תראה בכל מקרה את החלטת הממשלה.

בצלאל סמוטריץ': לא, אני לא אראה.

אלכס קושניר: את החלטת הממשלה אתה תראה.

בצלאל סמוטריץ': אבל אני לא אראה את מה שהוא לא תוספתי, אלא הוא כסף צבוע, מתוך תקציבי הזה, אני לא אראה ואני גם לא אראה על חשבון מה זה בא וזה בדיוק מה שאני טוען.

אלכס קושניר: טוב.

אלכס קושניר: סעיף מספר 18, מי בעד?

בצלאל סמוטריץ': רגע, למה אתם לא עונים על זה?

אלכס קושניר: מי נגד?

בצלאל סמוטריץ': אלכס, למה אתם לא עונים על זה?

בצלאל סמוטריץ': אושר.

אלכס קושניר: שנייה.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

ינון אזולאי: רביזיה.

בצלאל סמוטריץ': רביזיה.

אלכס קושניר: משרד האוצר.

אסי מסינג: במסגרת הבדיקות שייעשו, גם המקצועיות וגם המשפטיות, לכל הסעיפים שנדרש בהמשך, שוב, לא מבוססים על עבודת מטה מקורית שכבר אושרה בהחלטת הממשלה, במסגרת הזו, גם אם הכסף יהיה כהוצאה מתוך התקציב של משרד החינוך, או גם אם הוא נמצא ברזרבה לצורך ההעברה, תנאי להוצאה עצמה בפועל של החשבים יהיה העובדה שנערכו כל הבדיקות המקצועיות והמשפטיות.

בצלאל סמוטריץ': אבל לא על זה שאלתי.

בצלאל סמוטריץ': אתה צודק, בדיקות מקצועיות ומשפטיות זה חלק אחד מהנחיית היועץ, יש חלק אחר מהנחיית היועץ שמדבר על השקיפות לוועדה, הכול צריך להיות מוצג לוועדה.

בצלאל סמוטריץ': אז הבקשה שלי, שתציגו לוועדה את החלטת הממשלה עם המקורות התקציביים, מה תוספתי, מה מבפנים, מאיפה זה הולך, על חשבון מה זה בא.

בצלאל סמוטריץ': זה חלק מלשקף לנו את ההסכם הקואליציוני ואת המשמעויות התקציביות שלו.

אסי מסינג: החלטת הממשלה היא לא – בהסכם הקואליציוני יש מסגרת כללית, החלטת הממשלה יצקה תוכן יישום שלו, בסופו של יום יש את הפירוטים השונים, הם נמצאים בתוך החלטת הממשלה, כמו שאמרתי, הם מעוגנים בהחלטת עדיפות לאומית, חלקם מבוססים על עבודה מקצועית שעוד הייתה לפני ואינה קשורה - - -

בצלאל סמוטריץ': מצוין.

אסי מסינג: אפשר להציג בפניכם את הצעת ההחלטה.

אסי מסינג: דרך אגב בהצעת ההחלטה יש פירוט מפורט לגבי החלוקה של הכספים, מה שאיתי אמר קודם.

בצלאל סמוטריץ': אבל מאיזה תכנית?

בצלאל סמוטריץ': לא.

אסי מסינג: לא, אין תכנית.

אסי מסינג: החלטות הממשלה לא מתייחסת לתכניות.

בצלאל סמוטריץ': זה בדיוק העניין.

בצלאל סמוטריץ': אסי, שנייה.

בצלאל סמוטריץ': החלטות ממשלה לא מתייחסות לתכנית, תקציב המדינה כן מתייחס לתכנית, וכשבהנחיית היועץ שהקריא לנו אייל קודם, גם אם נתווכח על התקנות, האם זה צריך להיות מוצג או לא מוצג, בוודאי שהתכנית צריכה להיות מוצגת, זה כתוב בהנחיית היועץ.

בצלאל סמוטריץ': אז המשמעות היא שאתם צריכים לעשות אפליקציה עכשיו, לייצר התאמה בין – הרי החלטת ממשלה, אני יודע איך היא כתובה, יש מה ממקורות פנימיים של המשרד ומה מכסף תוספתי, בתוך המקורות הפנימיים של המשרד אנחנו כוועדת כספים צריכים לדעת מה מגיע מאיזה תכנית כי זה מוגדר כסף קואליציוני.

בצלאל סמוטריץ': עוד פעם, עשו בדיקות מקצועיות ומשפטיות, הכול טוב.

אסי מסינג: אגף התקציבים יוכל להצביע על כל תכנית.

בצלאל סמוטריץ': אני טוען שזה לא נכון, הוא חייב להצביע כדי לעמוד בהנחיית היועץ.

אלכס קושניר: ברגע ש - - -

בצלאל סמוטריץ': אני חוזר לדוגמה שנתתי לך של תקציב הישיבות.

בצלאל סמוטריץ': הרי תקציב הישיבות הוא מקצועי, הוא משפטי, בתוך המשרד ואנחנו רואים אותו בסעיף.

אלכס קושניר: אבל אני חושב שאתה הופך את הכרונולוגיה.

אלכס קושניר: הרי החלטת הממשלה, המסגרת שלה תוקצבה, איפה נמצאת המסגרת אנחנו יודעים.

בצלאל סמוטריץ': לא, אנחנו לא יודעים עכשיו.

בצלאל סמוטריץ': מה שהוא אומר לי בעצם שזה זרוק בכל מיני מקומות בתקציב.

אלכס קושניר: זה ברזרבות.

בצלאל סמוטריץ': לא, לא, רק התוספתי ברזרבות.

אלכס קושניר: בסדר, ברור שהתוספתי ברזרבות.

אלכס קושניר: ברגע שהחלטת ממשלה מגיעה לפה ואנחנו נצטרך לבצע העברות תקציביות תהיה לנו כוועדה היכולת לשאול את השאלות מה הם גם המקורות, לא רק התוספתיים, אלא גם כאלה שנמצאים.

בצלאל סמוטריץ': אני מבין, אני רק אומר שהנחיית היועץ מדברת על כספים קואליציוניים, על איך צריך להציג את הכספים הקואליציוניים במסגרת הדיון על תקציב המדינה שאנחנו עושים היום.

בצלאל סמוטריץ': זה שזה יבוא לפה בעוד שלושה חודשים בהעברות תקציביות זה לא עוזר לי.

בצלאל סמוטריץ': אנחנו באירוע של הצבעה על תקציב, יש הנחיית תקציב שאומרת שליד תקציב יש כספים קואליציוניים, צריך להיות ברור איך הכספים האלה מוצגים לוועדה.

יצחק פינדרוס: וגם אנחנו מדברים על סדרי גודל של בין 4% ל-7% מהתקציב, זה לא איזה אירוע צדדי.

בצלאל סמוטריץ': ולכן אמרתי, אם רוצים להסתיר, זה בסדר.

בצלאל סמוטריץ': אתה עכשיו במסגרת הדיון הזה - - -

אסי מסינג: לא, זה לא עניין הסתרה.

בצלאל סמוטריץ': שנייה, אתה עכשיו בדיון הזה היית צריך לייצר טבלת אקסל.

בצלאל סמוטריץ': עזוב רגע את החלטת הממשלה שאין לך אותה סופית, כמו שיש לנו את הטבלה של חברי הכנסת פה היית צריך לייצר טבלת אקסל עם כל רכיבי התכנית הממשלתית כשבכל אחד מהם אתה מציג מאיזה תכנית יושב הכסף הזה, ככל שמדובר על כסף צבוע בתוך המשרדים, מאיפה אמור להגיע, או לפחות איזה סכום צריך להצטרף בכסף תוספתי, וזה ההסכם הקואליציוני עם מפלגת רע"מ.

בצלאל סמוטריץ': כמו שאתה מציג הסכם קואליציוני עם ימינה ועם יש עתיד ועם ח"כים פה בוועדה.

בצלאל סמוטריץ': אני לא יודע למה זה שונה.

אסי מסינג: כן, אבל צריך לזכור, שוב, שהנחיית היועץ וגם על הקשור ליישום הסכם קואליציוני פוליטי תקציבי, המהות שלהם היא התייחסות לכסף שהוא תוספתי, בנוסף, הכסף שעובר מתוך תקציב המשרדים ומיועד לכך הוא בדיוק הכסף שבמקור הוא החלק הפחות רלוונטי לעניין שלנו ואפשר להצביע עליו, אבל בסוף השימוש שלו הוא בתוך התקציב עצמו.

אסי מסינג: לכן בהקשר הזה - - -

בצלאל סמוטריץ': לא, השאלה למה אי אפשר להיענות לבקשתנו.

אלכס קושניר: לא, חברים, תקשיבו, אסי, משרדי ממשלה סוברנים להשתמש בתקציב שלהם כפי שהוא אושר, אנחנו כחברי הכנסת מאשרים את זה ברמת תקנה.

בצלאל סמוטריץ': ברמת תכנית, הלוואי ברמת תקנה.

אלכס קושניר: סליחה, ברמת תכנית.

בצלאל סמוטריץ': כשאני אהיה יושב ראש ועדת הכספים זה יהיה ברמת תקנה.

אלכס קושניר: בסדר.

אלכס קושניר: מעבר לזה כל הכסף הנוסף שמגיע יעבור דרך ועדת הכספים ואנחנו נדע בדיוק מה הייעוד שלו.

אלכס קושניר: אין פה שום הפרה של שום הנחיה של היועץ המשפטי.

בצלאל סמוטריץ': לא, יש כן, כי ההנחיה אומרת שזה במסגרת דיוני התקציב.

בצלאל סמוטריץ': אבל אסי לא חולק עליי, אסי עכשיו ענה לי שאת מה שבא מהכסף הצבוע יכול להיות שאנחנו לא צריכים לדעת כי זה המשרד.

אלכס קושניר: לא, זה לא שלא צריכים לדעת, זה שיקול של המשרד.

בצלאל סמוטריץ': אבל כל מה שהוא כסף תוספתי אנחנו צריכים לדעת.

אלכס קושניר: סליחה, אני רוצה שנתקדם.

אלכס קושניר: לא, בצלאל, אני לא יכול.

יצחק פינדרוס: אני מבקש התייעצות סיעתית.

אלכס קושניר: עוד לא הצגנו, על מה התייעצות סיעתית?

בצלאל סמוטריץ': למה אתה לא מוכן פעם אחת, אלכס, כיושב ראש ועדה, להיענות?

בצלאל סמוטריץ': ביקשתי בקשה - - -

אלכס קושניר: אני עניתי לך מה אני חושב.

בצלאל סמוטריץ': לא, מה הבעיה שלהם לתת לנו תוך שעה-שעתיים טבלת אקסל מסודרת?

אלכס קושניר: הם לא יודעים לתת לך טבלת אקסל כי זה עוד לא תוקצב כמו שצריך.

בצלאל סמוטריץ': לא, יש לו את זה בהחלטת הממשלה.

אלכס קושניר: לא.

בצלאל סמוטריץ': כן.

אלכס קושניר: אז הוא יכול להביא לך את הטיוטה של החלטת הממשלה, את זה הוא יביא לך.

בצלאל סמוטריץ': לא את הטיוטה, את מה שאושר בסוף.

בצלאל סמוטריץ': לא את טיוטת המחליטים.

אסי מסינג: שוב, אני מסביר מה יש לי, מה אפשר להביא כרגע.

אסי מסינג: יש הצעת החלטה שהוגשה לממשלה ועליה, במהלך הדיון, נעשו תיקונים.

אסי מסינג: אני יכול את התיקונים המהותיים, להסב את תשומת לב הוועדה מה הם התיקונים.

בצלאל סמוטריץ': מצוין.

אלכס קושניר: אבל זה הוא אמר.

בצלאל סמוטריץ': אז האם אפשר לשלוח את זה עכשיו במייל תוך כדי הדיון?

אלכס קושניר: בסדר, הם בודקים את זה, יעבירו לך.

אלכס קושניר: לנו.

אלכס קושניר: סעיף מספר 19, ועדת תרבות וספורט.

בצלאל סמוטריץ': רגע, הצבעת על 18?

אלכס קושניר: כן.

בצלאל סמוטריץ': מה זה הרזרבות שיש ב-18?

בצלאל סמוטריץ': 34 מיליון?

נירה שפק: אבל למה הולכים אחורה?

ינון אזולאי: זה לא שהולכים אחורה, פשוט אנחנו שואלים ואחרי ההצבעה רק נותנים לענות.

נירה שפק: לא שאלתם את זה.

אסף וקסלר: מענק ביטחוני למועצות אזוריות, העברה לוועד מקומי חברון ומענקים ליישובים גדולים, הסדרת הטיפול בחופי רחצה.

אסף וקסלר: זה 34 מיליון.

אלכס קושניר: סעיף מספר 19.

שלומית ארליך: 19, מדע, תרבות וספורט.

שלומית ארליך: יש לזה דף החלפה.

שלומית ארליך: ההוצאה הייתה 2,750,357,000, הפכה להיות 2,768,607,000.

שלומית ארליך: הוצאה מותנית בהכנסה ללא שינוי, 72,050,000, הרשאה להתחייב ללא שינוי, 951,398,000 ושיא כוח אדם ללא שינוי 266.

שלומית ארליך: תפרט רק בפנים איפה השינויים.

יואב הכט: השינוי הוא בתחום 44, בתכנית 01, גידול של 18.250 מיליון בגין נושאים שפורטו בטבלה שהועברה לפני הישיבה.

יצחק פינדרוס: איזה נושאים בטבלה?

יואב הכט: למשל יד בן צבי, תיאטרון אילת, חיזוק מעמד המאמן.

בצלאל סמוטריץ': למה זה נקרא רזרבות פיסקאליות?

יואב הכט: זו תכנית הרזרבה של סעיף 19.

ולדימיר בליאק: למה זה ביחד שני משרדים?

בצלאל סמוטריץ': קודם לא קראת לזה פיסקאלית.

יואב הכט: בסעיף הזה תכנית הרזרבה נקראת רזרבה פיסקאלית.

בצלאל סמוטריץ': זה השם שנתנו לה בברית?

יואב הכט: זה השם שניתן.

נעמה לזימי: יש לי שאלה, זה משרד שספג בשנתיים האלה המון בגלל שהרבה מהמוסדות היו סגורים או בתפוסה חלקית.

יצחק פינדרוס: לא, הסכמים קואליציוניים הוא אומר לך.

נעמה לזימי: אני שואלת את השאלה.

נעמה לזימי: איפה החזרי הקורונה, פיצוי, מוזיאונים, מוסדות תרבות שהיו סגורים?

יואב הכט: במהלך הקורונה, גם בשנת 2020 וגם בשנת 2021, הסכום מוצג גם פה בתקציב, ניתן גידול שנמצא בין היתר בתחום 42, תכנית 02, מינהל התרבות, ובתחום 43, תכנית 03 ובתכנית 04, בשני התחומים האלה, גם בפעילויות ספורט וגם בתשתיות ספורט ניתנו תוספות שקשורות לקורונה.

נעמה לזימי: שהם בעצם פיצויים גם על אובדן הכנסות?

יואב הכט: בין היתר גם פיצויים על אובדן הכנסות בגין היעדר קהל.

ולדימיר בליאק: יש לי שתי שאלות.

ולדימיר בליאק: קודם כל למה זה מוצג יחד?

ולדימיר בליאק: זה שני משרדים.

יואב הכט: שימור של היסטוריה תקציבית מהימים שבהם זה היה משרד אחד כדי שיהיה אפשר להמשיך לעשות ניתוחים על בסיס אותו מבנה.

ינון אזולאי: אבל אתם לא חושבים לסדר את זה פעם?

ולדימיר בליאק: זה כבר שנים שני משרדים.

ולדימיר בליאק: זה לא פוצל אתמול.

בצלאל סמוטריץ': אצל ראש הממשלה יש עשרה משרדים, אם ככה.

יואב הכט: אני אשמח להבהיר.

יואב הכט: המשרדים האלה עדיין, עד היום, מופעלים עם מטה משותף ולכן זה יהיה לא נכון להפריד אותם.

ינון אזולאי: אבל גם יש משרדים שלא פועלים במשותף ואתם לא מפרידים אותם.

יואב הכט: תחום 41, בו יש את השכר ושיא כוח האדם והתפעול הוא של שני המשרדים ביחד.

ולדימיר בליאק: אוקיי.

ולדימיר בליאק: שאלה שנייה, מה ההפרש של ה-43 של השנה לשנה קודמת?

יואב הכט: אתה מדבר על?

ולדימיר בליאק: על פעילויות ספורט ומינהל הספורט.

ולדימיר בליאק: האם יש גידול?

יואב הכט: יש גידול של כ-50 עד 70 מיליון לעומת שנה שעברה.

יואב הכט: יש פה את הסיפור של הקורונה שקצת מטשטש את זה, חלק מהגידול זה קורונה.

בצלאל סמוטריץ': איזה הכנסות יש ב-40.01, פעילות משרד המדע.

יואב הכט: ב-40.01 יש לך את קרן העיזבונות, אנשים שמשאירים סכומים עבור עולם התרבות, וכן יש לך גם קרן משותפת להשקעות בתחום המדע שבה אנחנו מקבלים הכנסות מגרמניה.

בצלאל סמוטריץ': ופעילויות ספורט ותשתיות ספורט, מאיפה יש לך הכנסות?

יואב הכט: בגלל שמדובר במבחני תמיכה שמקיפים כמעט את כל התקציב שם יש סכומי כסף שבסופו של דבר צריכים להיקלט חזרה על ידי המשרד בגלל שהם ניתנים כמקדמות או ניתנים במסגרת שנה מסוימת ולאחר זמן צריך לקבל אותם בחזרה.

בצלאל סמוטריץ': לקבל חזרה ממי?

יואב הכט: למשל אם רשות מקבלת סכום מסוים עבור פרויקט וכעבור כמה שנים היא לא מצליחה לקדם את הפרויקט, מסיבות משפטיות או כל סיבה אחרת, היא נדרשת להחזיר את הסכום שהיא קיבלה, הוא לא נשאר עבורה לנצח, ואז צריך תקנה.

בצלאל סמוטריץ': אבל בדרך כלל זה עובד הפוך.

בצלאל סמוטריץ': נניח שרשות הגישה קול קורא וזכתה, היא כאילו קיבלה הרשאה, אבל היא מקבלת את הכסף רק אחרי שהיא ביצעה.

בצלאל סמוטריץ': אתה לא נותן לה את הכסף מראש ואז היא מחזירה לך.

יואב הכט: בפועל בהקשר הזה היא גם מקבלת סכומי כסף ואם היא כמבחן תמיכה מחלקת את כל הכסף, לא רק את ההרשאה.

יואב הכט: היא מחלקת גם כסף ואז אם רשות נדרשת להחזיר את הכסף, כי נמצא שהתמיכה התקבלה באופן – בגלל התנאים של מבחן תמיכה, אז היא מחזירה סכומי כסף כאלה ואחרים.

יואב הכט: זה מתרחש מדי שנה.

ינון אזולאי: רשות העתיקות, איפה כוח האדם שלה?

יואב הכט: כלל כוח האדם של המשרד מצוי בתכנית 41.

ינון אזולאי: למשל אני רואה שבמרכז ההסברה יש כוח אדם, בשכר יש כוח אדם.

אסף וקסלר: רשות העתיקות היא תאגיד, היא רשות נפרדת, היא לא מתוקצבת ברמה הזו בתקציב המדינה.

בצלאל סמוטריץ': זה דוגמה נניח למפעלים?

אסף וקסלר: לא, זה לא מפעל עסקי, זה תאגיד ציבורי.

בצלאל סמוטריץ': כמו הרשות לפיתוח הנגב?

אסף וקסלר: לא, הרשות לפיתוח הנגב זה לא תאגיד ציבורי.

ינון אזולאי: לא, כמו הרשות השנייה.

אסף וקסלר: כן.

אסף וקסלר: תאגיד סטטוטורי שחלק מתקציבו הוא מתקציב המדינה.

בצלאל סמוטריץ': כמו הרשות לפיתוח הנגב, שאנחנו נראה פה רק סעיף, אבל אתה לא מגביל אותו בשיא כוח אדם וכו'.

איתי טמקין: כוח אדם הוא קובע לעצמו, שר האוצר מאשר לו את הצעת התקציב השנתית, זה לא מגיע לאישור הוועדה.

בצלאל סמוטריץ': איפה יש פירוט על התקציב של רשות העתיקות?

איתי טמקין: באתר רשות העתיקות, זה לא חלק מהצעת התקציב.

עופר כסיף: החלוקה בין ענפים וכן הלאה זה כבר עניין של הסוברניות של המשרד, נכון?

אלכס קושניר: אתה פה ברמת תכנית.

אלכס קושניר: המשרד עובד ברמת תקנות.

ינון אזולאי: אבל אם אתה מתקצב אותו אז בעצם אתה לא יודע - - -

יואב הכט: אתה מאשר לו תקציב שהוא מגיש, הסכום הזה הוא הסכום שאתה נותן לו מתקציב המדינה.

אסף וקסלר: אני אציין ביחס לשאלה איפה מופיע התקציב, בתכנית הכלכלית הובא התיקון שאושר בוועדת החוקה שהוא בעצם יחייב את התאגידים הציבוריים לפרסם דוחות כספיים בכל שנה שוטפת.

נעמה לזימי: היום אין חובה כזאת בתאגידים ציבוריים?

אסף וקסלר: היום אין חובה כזאת.

אסף וקסלר: מרבית התאגידים מפרסמים באופן וולונטרי, אבל אין חובה כזאת בחוק.

בצלאל סמוטריץ': איך זה שלרשות העתיקות אין הוצאות מותנות הכנסה?

איתי טמקין: עוד הפעם, זה לא מופיע.

איתי טמקין: מה שאתה רואה כאן זה תמיכת המדינה ברשות העתיקות.

איתי טמקין: זה המספר היחידי שאתה רואה.

בצלאל סמוטריץ': אה, הבנתי.

בצלאל סמוטריץ': סתם, אתה יודע בשלוף להגיד כמה סך התקציב של רשות העתיקות ב-2021?

איתי טמקין: לא בשלוף, אבל יש לנו איפה שהוא.

בצלאל סמוטריץ': הבנתי, זו תמיכה שהמדינה מעבירה לרשות העתיקות.

אלכס קושניר: כן, זה סגירת הגירעון.

אלכס קושניר: בערך.

אלכס קושניר: טוב, סעיף מספר 19.

יצחק פינדרוס: אני ביקשתי התייעצות סיעתית.

אלכס קושניר: התייעצות סיעתית, חוזרים ב-11 ועשרה.

בשעה 23: (היו"ר ולדימיר בליאק)

ולדימיר בליאק: מי בעד?

ולדימיר בליאק: מי נגד?

ולדימיר בליאק: מי נמנע?

ולדימיר בליאק: אושר.

בצלאל סמוטריץ': רביזיה.

יצחק פינדרוס: רביזיה.

ולדימיר בליאק: אנחנו עוברים לסעיף 20, משרד החינוך.

יואב הכט: יש דפי החלפה.

יצחק פינדרוס: מה היו התוספות?

יואב הכט: סעיף 20, משרד החינוך, הוצאה 67,380,784,000, הוצאה מותנית בהכנסה 3,022,195,000, הרשאה להתחייב 1,898,000,000, שיא כוח אדם 2,452.

יואב הכט: יש לנו פה דף החלפה בעמוד 692, לפיו בסעיף 20 בתחום 70 בתכנית מספר 2, ששמה רזרבה לעמידה במגבלה הפיסקאלית, יש תיקון מ-373 מיליון בהוצאה ל-420.850 מיליון.

יצחק פינדרוס: לפי מה הוא מחולק?

יואב הכט: התיקון הזה נובע מהטבלה של הסכומים הקואליציוניים ומכיל בין היתר סכומים עבור מכינות אופק, יד ושם, לימוד מורשת בבתי ספר, תנועות נוער סביבתיות ונושאים נוספים.

יצחק פינדרוס: אין עוד סעיפים ששונו חוץ מהרזרבות?

בצלאל סמוטריץ': לא.

בצלאל סמוטריץ': 69.02 מוסדות תורניים, לא שונה?

בצלאל סמוטריץ': בהחלטת הממשלה הוא שונה.

בצלאל סמוטריץ': היה בהחלטת הממשלה באוגוסט תוספת של 200 מיליון ועכשיו עוד 230.

יואב הכט: החלטת הממשלה באוגוסט מוכלת בסכומים הקיימים.

אסף וקסלר: אותם 200 מיליון של ליל הממשלה באוגוסט, הם נמצאים בתקציב המקורי שהוגש כבר לכנסת בתכנית הרזרבה.

בצלאל סמוטריץ': מתוך ה-373 של הרזרבות בתכנית 70 אתה בעצם מעביר 200 מיליון ל-69.02 ובהחלטת הממשלה של יום ראשון?

נעמה לזימי: הכספים הקואליציוניים שהוחלטו, האם הם בסעיף הזה?

בצלאל סמוטריץ': כן.

אסף וקסלר: הכספים הקואליציוניים שנמצאים במסמך שהוגש לוועדה בטבלאות נמצאים בדפי ההחלפה.

אסף וקסלר: בנוסף במסמך שהוגש לוועדה אתם יכולים לראות שנרשם שבהסכמה עם מפלגת ימינה תתוגבר תכנית התקציב למוסדות תורניים בסך של 207.

אסף וקסלר: 500 בשנת 21' ו-246 - - -

בצלאל סמוטריץ': אז כמה יהיה טוטאל בתכנית הזאת ב-2021?

בצלאל סמוטריץ': 117?

אסף וקסלר: כן.

נעמה לזימי: אז איפה שאר הכסף בהחלטה של הממשלה שאמור להיות פה, הקואליציוני?

אסף וקסלר: הוא גם נמצא בתכנית הרזרבה.

אסף וקסלר: מה שהתקבל בממשלה ב-1 באוגוסט.

אסף וקסלר: מה שהתקבל ביום ראשון הוא לא נמצא, כאמור, והוא יובא כמו שהתייחסנו בסעיפים אחרים בשינויי תקציב.

ינון אזולאי: כמה כסף התקבל ביום ראשון?

אסף וקסלר: ביום ראשון לא התקבל כסף, התקבל מה שמוגש לוועדה, במסמך שהוגש לוועדה.

נעמה לזימי: אז מה שהתקבל ביום ראשון, לחדד, לא נמצא ברזרבה של משרד החינוך פה?

אסף וקסלר: לא בהכרח.

אסף וקסלר: דברים שהוסכם עליהם בליל הממשלה, יכול להיות שכן, אבל לא בהכרח כל התקציבים.

נעמה לזימי: מה זה אומר מה שאמרת עכשיו?

אסף וקסלר: התקבלו ספציפית בעולמות החינוך הרבה מאוד החלטות ולכן חלק מהנושאים היה צפי שייכנסו ולכן הם נמצאים בתכנית וחלק מהם זה לא היה ברור ב-1 באוגוסט ולכן הם לא נמצאים בתכנית, אלא הם ייכנסו בפנייה תקציבית שתוגש לוועדה.

אסף וקסלר: בהתייחס לשאלה של חבר הכנסת אזולאי, אמרתי, 207.

אסף וקסלר: 500 ו-246.100 בהתאם לשנים 2021 ו-2022.

ינון אזולאי: המוכש"ר בחינוך המיוחד, ה-90 מיליון שהובטח שזה יהיה בבסיס, איפה זה נמצא?

קריאה: הוא קיים בבסיס.

ינון אזולאי: איפה?

ינון אזולאי: תראה לי אותו.

קריאה: בתכנית של החינוך המיוחד.

ינון אזולאי: כמה יש בסך הכללי בתכנית?

קריאה: בהצעת התקציב יש 10,336,000,000.

ינון אזולאי: וזה בתוך זה?

קריאה: בתוך זה.

ינון אזולאי: תרבות חרדית, איפה היא נמצאת?

ינון אזולאי: היא הייתה בשנה שעברה, איפה היא עכשיו?

קריאה: ב-20.69.01, תרבות יהודית.

ינון אזולאי: לא, היה תרבות חרדית.

קריאה: זה תקנה בתוך התכנית.

ינון אזולאי: בפעם שעברה זה לא היה בנפרד?

קריאה: לא.

ינון אזולאי: והיא קיימת היום שם?

קריאה: כן.

ינון אזולאי: כמה היא מתוקצבת?

קריאה: אני יכול לבדוק.

ינון אזולאי: תודה, אני מחכה.

נעמה לזימי: מה ההערכה, מתי זה יובא לאישור?

נעמה לזימי: כי יש כסף ל-2021.

אסף וקסלר: אז כמו שהתייחסנו ביחס לסעיפים הקודמים, מבחינתנו הוגשה כבר בקשה למשרדים השונים לקבלת חוות דעת משפטיות, מיד ברגע שהם יתקבלו אנחנו נגיש פנייה לוועדה להעברת התקציבים.

אסף וקסלר: מה שלא נמצא בתכנית התקציב, ומה שכן נמצא גם צריך פנייה תקציבית כדי לתקצב בתכניות שמהם הוא יכול לצאת.

אסף וקסלר: כרגע, כאמור, זה מתוקצב בתכניות רזרבה.

בצלאל סמוטריץ': לתקציב הישיבות, למוסדות תורניים, מה שדיברנו קודם, 69.02, אם זה עדיין נמצא ברזרבות ואתה אומר שגם מה שהוגש במסמך שהוגש כן נמצא בדפי ההחלפה?

בצלאל סמוטריץ': או ששני הדברים פה יצטרכו פנייה תקציבית?

אסף וקסלר: שני הדברים יצטרכו פה - - -

בצלאל סמוטריץ': ולמה צריך פה חוות דעת תקציבית?

בצלאל סמוטריץ': זה אירוע שכל שנה, כל שנה, כל שנה, כל שנה, 100 שנה כבר, מורכב מבסיס ומקואליציוני לפי ההגדרות.

בצלאל סמוטריץ': אני אגיד מה הבעיה, אנחנו עומדים כבר בנובמבר, בסוף הרי מדובר במוסדות חינוך שמשלמים שכר ומשלמים מלגות וכו' ומינואר הם מקבלים בערך 50% מהתקציב, 50% מה-800.

בצלאל סמוטריץ': בסוף, באמת אני אומר שזה אבסורד, הכסף קיים, התכנית קיימת, הקריטריונים קיימת, שיטת הניקוד, הכול קיים, יש חוות דעת, כל שנה היו חוות דעת, פשוט לקחת את חוות הדעת משנה שעברה, לתקן לה את התאריך.

בצלאל סמוטריץ': המשמעות של להביא לכאן את זה כפנייה בעוד חודש או בעוד חודשיים, מה שיקרה, כי האוצר לא מביא כל פנייה בנפרד, הוא מרכז X פניות ומביא לנו את זה בבת אחת.

בצלאל סמוטריץ': זה אומר שהמוסדות הללו – בסוף אפשר להתווכח, ישיבות, לא ישיבות, בסוף זה אנשים, זה בני אדם שמקבלים מלגות וקונים מזה לחם וחלב, זה עובדים, מורים ורבנים שמקבלים משכורת ומהדבר הזה קונים לחם וחלב.

ינון אזולאי: יש שם גם ילדים, פחות מגיל 18.

בצלאל סמוטריץ': אני שואל את עצמי אם אין פה קצת – אני רוצה לברור את מילותיי כדי לא לפגוע, סוג של קלות ראש בחשיבות של הדבר הזה אל מול מה שהייתם צריכים לעשות כדי שזה יקרה בשנייה.

בצלאל סמוטריץ': כאילו אם היה קצת רצון טוב אז לא הייתה שום בעיה לייצר את חוות הדעת הזאת על בסיס מה שהיה בכל השנים הקודמות עד היום.

בצלאל סמוטריץ': להביא את זה עכשיו, אני רוצה לבקש, באמת, ולדימיר, אני לא מבקש עוד כסף, אני לא נכנס פה לאירוע פוליטי, אפשר עכשיו להרים טלפון ליועמ"שית במשרד החינוך, לבקש את חוות הדעת של שנה שעברה.

בצלאל סמוטריץ': בעיניי אם נעשה את זה נעשה משהו חברתי מאוד גדול ושנצליח, אתה תצביע על זה, אנחנו נגיש רביזיה.

בצלאל סמוטריץ': אפשר לדעתי תוך כמה שעות לגמור את הסיפור הזה.

בצלאל סמוטריץ': את הכסף שכבר קיים, שחלקו נמצא עכשיו ברזרבה ואושר בהחלטת ממשלה וחלקו בהסכם הקואליציוני של היום, נאשר אותו כבר היום, נמנע את הצורך בעוד חודשיים ומוסדות יוכלו לקבל את הכסף.

בצלאל סמוטריץ': שוב, אני אומר, בסוף זה כסף שעובר ללחם וחלב של השכבות הכי חלשות.

ולדימיר בליאק: אני אבדוק את זה עם אלכס ואנחנו נראה מה אפשר לעשות.

ינון אזולאי: אנחנו מדברים בסך הכללי על כמה התקנה?

בצלאל סמוטריץ': 117.

ינון אזולאי: כלומר זה עדיין ירידה של 50 מיליון משנה שעברה.

בצלאל סמוטריץ': ואם אתה מנרמל את זה לגידול שנתי זה עוד ירידה יותר גדולה.

בצלאל סמוטריץ': אפשר לשאול את איתי אם אפשר לטפל בזה?

בצלאל סמוטריץ': אני באמת אומר, ולדימיר, זה לא אירוע, הוא לא עולה כסף.

ולדימיר בליאק: אנחנו נצביע ואז אנחנו נבדוק את זה.

ולדימיר בליאק: אני יכול להצביע?

יצחק פינדרוס: לא, אנחנו רוצים תשובות.

עופר כסיף: יש לי גם שאלות.

יצחק פינדרוס: אני רוצה לשאול שאלה אחת, כמה כסף לחינוך ההתיישבותי היום, בערך?

יצחק פינדרוס: סדרי גודל, לא מספר מדויק.

מוחמד ח'לאילה: 4,170,000,000.

בצלאל סמוטריץ': כמה תלמידים הוא שואל.

מוחמד ח'לאילה: אפשר לעבור לנושא הבא, אני אעדכן אחרי, אני באמצע הבדיקה.

ינון אזולאי: המוכש"ר, משנה שעברה, אני רוצה שהשנה הוא ב-389.492, כמה הוא היה בשנה שעברה?

ינון אזולאי: בתקציב 19' או בהמשכי.

מוחמד ח'לאילה: בין השנים 2019 עד שנת 2021 השתנה שלד התקציב של משרד החינוך, התכנית התקציבית שנמצאת היום, 63.04 לא הייתה קיימת בתקציב הקודם.

מוחמד ח'לאילה: תן לי לבדוק, 517 מיליון.

ינון אזולאי: אז זה ירד השנה?

מוחמד ח'לאילה: לא היה צמצום בתקציב מוסדות המוכש"ר, אלא היה מעבר של תקנות שהיו קיימות מתחת לתכנית הזאת מתחת לתכנית של החינוך המיוחד.

יצחק פינדרוס: אני רואה שהחינוך ההתיישבותי הוא ארבעה מיליארד והחינוך העצמאי הוא 1.6.

יצחק פינדרוס: אני רוצה נתון השוואתי לדעת על כמה תלמידים זה הולך ועל כמה תלמידים זה הולך.

ולדימיר בליאק: אז הם בודקים את זה.

מוחמד ח'לאילה: במוסדות החינוך ההתיישבותי הפעילות היא פעילות פנימייתית ובכפרי נוער שהתקציבים במהותם הם שונים.

יצחק פינדרוס: בסדר, אני רוצה לראות סדרי גודל.

מוחמד ח'לאילה: התקצוב עבור חינוך בפנימייה הוא שונה מתקצוב עבור לימודים במוסד פתוח.

יצחק פינדרוס: כן, אבל אתה יודע שהיום לא נותנים לפתוח איפה שצריך, אלא רק מה שהיה קיים בעבר.

יצחק פינדרוס: אז הדמעות התייבשו לי.

יצחק פינדרוס: לא, כשאתה מתאר לי את החינוך הפנימייתי הדמעות התייבשו לי, כי היום כשיש צורך בפנימייה לא פותחים.

ינון אזולאי: גם היום יש פנימיות בישיבות הגבוהות.

יצחק פינדרוס: אבל הם לא פותחים פנימיות חדשות.

יצחק פינדרוס: אז הדמעות התייבשו לי כבר.

מוחמד ח'לאילה: אנחנו מדברים על 92,000 תלמידים.

יצחק פינדרוס: וכמה בחינוך העצמאי, סדרי גודל?

מוחמד ח'לאילה: 115,000.

יצחק פינדרוס: וזה 1.6 מיליארד וזה ארבעה מיליארד.

מוחמד ח'לאילה: בסופו של דבר בתכנית של החינוך ההתיישבותי מתוקצבים תלמידים שנמצאים במוסדות פנימייתיים ולא בבתי ספר רגילים.

מוחמד ח'לאילה: חוץ מהתקציב עבור לימודים בבית הספר יש תקציב ל - - -

יצחק פינדרוס: כן, אבל היום לא פותחים לפי צורך ולא מתקצבים לפי צורך.

יצחק פינדרוס: לא פותחים היום, מה שהיה כאילו, זה מין כזה פנסיה תקציבית כזאת.

אלי מורגנשטרן: צריך לזכור שהחינוך העצמאי מתוקצב בהתאם לחוק.

יצחק פינדרוס: בהתאם לחוק כשהחוק אומר שהוא צריך להיות מתוקצב ב-100%.

יצחק פינדרוס: החוק הרי לא אומר כמה כסף אתה נותן, החוק אומר שאתה צריך לתת 100%.

יצחק פינדרוס: כשאתה פותח סעיף תקציבי ואתה רואה שפה זה פתאום לפי הצורך ו - - -

אלי מורגנשטרן: אותו דבר קורה בחמ"ד מול הממלכתי, בסוף זה תלוי כמה תלמידים של חינוך מיוחד יש וכמה תלמידים יש בכל כיתה וכל המשתנים האחרים, זה די תוצאתי, זה לא החלטה שמתקבלת מחדש כל שנה.

יצחק פינדרוס: בסוף אתה בודק את התוצאה.

אלי מורגנשטרן: אבל זה שיש פחות חינוך מיוחד בחינוך עצמאי זה נגזרת.

יצחק פינדרוס: יש יותר.

אלי מורגנשטרן: לא, המספרים הם שיש פחות.

יצחק פינדרוס: לא, במספרים יש יותר.

יצחק פינדרוס: אני קצת מכיר את המספרים של החינוך העצמאי, זה תחום שלי, יש יותר.

חיים ביטון: הרב פינדרוס, אני הייתי שואל אחרת.

חיים ביטון: למה אין אופק חדש?

חיים ביטון: אם זה מתוקצב ב-100% מה פתאום אין אופק חדש ברשתות?

חיים ביטון: האם יש למישהו פה תשובה?

יצחק פינדרוס: הוא אומר על פי חוק, זה לא בדיוק על פי חוק.

ולדימיר בליאק: אני רוצה להתקדם, חברים.

ולדימיר בליאק: עופר, רצית לשאול.

עופר כסיף: רציתי לשאול לגבי ההשכלה הגבוהה.

עופר כסיף: מה שמופיע פה ה-441.662, זה התקציב של כל מוסדות ההשכלה הגבוהה?

מוחמד ח'לאילה: זה לא המוסדות להשכלה גבוהה, זה המשרד להשכלה גבוהה ומשלימה שנפתח ונסגר בשנה האחרונה.

עופר כסיף: ואיפה מופיע פה המוסדות להשכלה גבוהה?

מוחמד ח'לאילה: המוסדות להשכלה גבוהה זה סעיף תקציבי נפרד.

ולדימיר בליאק: בצלאל, שאלה אחרונה לפני הצבעה.

בצלאל סמוטריץ': אם אפשר קצת פירוט על ההוצאות מותנות הכנסה.

בצלאל סמוטריץ': נניח אני רואה בקדם יסודי מיליארד וחצי שקל, אנחנו בחוק חינוך חובה, מאיפה מקור ההכנסות האלה?

מוחמד ח'לאילה: מדובר בהוצאה מותנית בהכנסה טכנית בגין גננות עודפות ברשויות המקומיות שמתוקצבות גננות והתקציב מוחזר כהכנסה מותנית בתוך הסעיף.

מוחמד ח'לאילה: זה חשבונאי לגמרי.

בצלאל סמוטריץ': מאיפה הוא מוחזר?

מוחמד ח'לאילה: מהרשויות המקומיות.

בצלאל סמוטריץ': זאת אומרת המשרד משלם את השכר לגננות ומקבל את זה חזרה מהרשויות המקומיות.

בצלאל סמוטריץ': אותו דבר ביסודי ובחטיבות ביניים?

מוחמד ח'לאילה: בחטיבות הביניים זה בעיקר בגין שאילה והשאלה של מורים מחטיבות הביניים לחטיבה העליונה, או הפוך.

בצלאל סמוטריץ': מי משלם את הכסף?

מוחמד ח'לאילה: משרד החינוך משלם את הכסף.

בצלאל סמוטריץ': אז מאיפה הוא מקבל את זה, מאיפה ההכנסות?

מוחמד ח'לאילה: ממשרד החינוך, זה בעיקר חשבונאי.

בצלאל סמוטריץ': זה סותר את כל מה שהסבירו לכאן כאן מאחר הצהריים.

בצלאל סמוטריץ': הרי בסוף אנחנו בתוך עולם התקציב מאשרים את המסגרת, בתוך מגבלת ההוצאה, נכון?

בצלאל סמוטריץ': בדרך כלל כשהוצגו לנו במשרדים הקודמים הוצאות מותנות הכנסה אז ההכנסה הגיעה או מגופים, זה יכול להיות אם המשטרה נותנת שירות לאבטחת כדורגל אז משרד התרבות והספורט מעביר לה.

בצלאל סמוטריץ': אם זה ממשרד למשרד זה לא הוצאה מותנית הכנסה.

מוחמד ח'לאילה: זה לא ממשרד למשרד.

בצלאל סמוטריץ': לא, אם זה בתוך אותו משרד זה לא הוצאה מותנית הכנסה.

מוחמד ח'לאילה: התקציב של משרד החינוך מועבר או ישירות לבתי ספר ביסודי או חטיבות ביניים הרשמיות או לחטיבה העליונה שמופעלת על ידי בעלויות או רשויות מקומיות.

מוחמד ח'לאילה: בתי הספר שהם מקיפים, שיש בהם גם חטיבת ביניים וגם תיכון ויש בחטיבת הביניים מורים שהם בחינוך הרשמי ובחטיבה העליונה שהם מורי התיכון ועובדי הרשות המקומית והם מושאלים מחטיבת הביניים אז יש תקציב של שאילה והשאלה בין שני המוסדות שמעוגן פה - - -

בצלאל סמוטריץ': אתה כאילו מעביר מסעיף 62.01 נניח, אם המורה רשום כמורה רשמי ביסודי, אתה מעביר אותו לסעיף 64.01. לא.

בצלאל סמוטריץ': מאיזה סעיף לאיזה סעיף זה עובר כאן?

בצלאל סמוטריץ': ההכנסה היא ב-63.01, מאיזה סעיף משלמים לו את זה?

מוחמד ח'לאילה: מהרשות המקומית.

בצלאל סמוטריץ': אמרת שזה לא מהרשות מהמקומית אלא ממשרד החינוך.

מוחמד ח'לאילה: זה כסף שמשרד החינוך מעביר לרשות המקומית ומהרשות המקומית זה מקוזז בהתאם לשאילה והשאלה שמתבצעת בין מוסדות חטיבות ביניים ובין חטיבות עליונות.

בצלאל סמוטריץ': לא הבנתי, אבל בסדר.

יצחק פינדרוס: שאלה אחרונה, אלי, ביחס למה שאמרת על החינוך העצמאי שמתוקצב על פי חוק, סל תלמיד, ניהול עצמי, כל הדברים האלה, זה לא קיים בחוק?

יצחק פינדרוס: זה מוחרג?

אלי מורגנשטרן: זה היה קואליציוני כבר הרבה שנים.

אלי מורגנשטרן: זה כספים קואליציוניים.

יצחק פינדרוס: לא, סל תלמיד לניהול עצמי כללי, לא קשור פה לחינוך עצמאי.

יצחק פינדרוס: אני שואל ביסודי ובחטיבת הביניים, כשאתה כותב לי 14 מיליארד, יש שם סל ניהול עצמי וסל תלמיד, נכון?

יצחק פינדרוס: אז אני שואל, אם אתה אומר על פי חוק, עזוב את הקואליציה, אין קואליציה, אנחנו ברוך ה' לא בקואליציה, ואני שמח מאוד על כך, כל רגע, ומודה לאלוקים, אני שואל מהחינוך העצמאי, גם נכלל למשל סל תלמיד וניהול עצמי או ששם זה לא נכלל?

אלי מורגנשטרן: בהתאם לניסוח של החוק.

יצחק פינדרוס: שם זה תלוי קואליציה?

קריאה: לא מופיע.

קריאה: אם אתה שואל זו התשובה.

אלי מורגנשטרן: אבל זה לא שאלה של התקציב הזה, זו שאלה היסטורית.

יצחק פינדרוס: לא, אני שואל עכשיו, אני לא שואל היסטורית.

יצחק פינדרוס: זה מופיע פה או לא?

ינון אזולאי: לא.

אלי מורגנשטרן: זה מתוקצב כמו שתוקצב בשנים הקודמות, 100% מהבסיס של התקציב.

יצחק פינדרוס: אני שואל, ב-14 מיליארד זה מופיע, האם זה גם מופיע ב-1.6 מיליארד?

אלי מורגנשטרן: מה שהיה קואליציוני בשנים קודמות לא מופיע השנה.

יצחק פינדרוס: אז עזוב קואליציוני, אם אתה אומר על פי חוק, למה זה לא מופיע פה?

אלי מורגנשטרן: בגלל שמופיע מה שמחויבים על פי חוק.

יצחק פינדרוס: אבל למה אתה לא מחויב על פי חוק סל תלמיד וניהול עצמי?

אלי מורגנשטרן: מפני שזה הנוסח של החוק.

אלי מורגנשטרן: זה דיון משפטי שכבר נידון במשך, כמה שנים?

אלי מורגנשטרן: עשרות שנים?

חיים ביטון: אין לזה תשובה משפטית.

יצחק פינדרוס: מה החוק אומר?

יצחק פינדרוס: תסביר לי, מה החוק אומר?

יצחק פינדרוס: שהחינוך העצמאי יתוקצב על פי מה?

מוחמד ח'לאילה: על פי תקן הבסיס.

מוחמד ח'לאילה: (היו"ר אלכס קושניר)

חיים ביטון: לא, מה פתאום?

חיים ביטון: זה לא חוק.

חיים ביטון: החוק אומר שמתוקצבים אותו דבר.

חיים ביטון: אלכס, אני מבקש כבר כמה זמן.

אלכס קושניר: בבקשה.

חיים ביטון: אני מנסה להבין נקודה חשובה.

חיים ביטון: עד כמה שאני יודע ופורסם, וגם ראינו את זה במספרים, אמרתי את זה גם לפני כן, בדיון הקודם, אני כבר שבע שנים מכיר את התקצוב ואת הכספים הקואליציוניים, ותמיד כשהיינו מקבלים את האישורים המשפטיים הופיעו הרשתות ואחר כך החמ"ד.

חיים ביטון: משום מה זה נעלם השנה, הכול עבר לבסיס.

חיים ביטון: אני מנסה להבין מה צריך להיות בעולם כדי שצרכים – הרי ברור לכולם היום שמ-2008, שיש שינוי בכספים הקואליציוניים, הכול צריך לעבור אישורים משפטיים של מחלקות של משרד החינוך, כמובן כולנו עברנו את אילת מלקמן והכול, וזה אומר שמשהו שהוא לא אמור להיות בבסיס גם לא יהיה קואליציוני.

חיים ביטון: הסתבר שכנראה הבינו עכשיו, כשהגיעו ימינה והם בשלטון, ואפשר להעביר את ה-153 מיליון שלהם, של הקואליציוני, להעביר אותו לבסיס, זה קרה.

חיים ביטון: אני יכול להבין למה זה קשור, אם מעבירים מקואליציוני לבסיס, למה הנושא הזה צריך להיות לפי מפלגות?

חיים ביטון: אם באמת זה צריך להיות בבסיס אז שכולם יהיו בבסיס, מה השוני?

חיים ביטון: מה ההבדל?

מוחמד ח'לאילה: התקציב עבור החינוך הממלכתי הדתי נמצא בבסיס מאחר שהתקבלה חוות דעת משפטית לפני הנחת התקציב על שולחן הכנסת.

חיים ביטון: הנחה של מה?

מוחמד ח'לאילה: לפני הנחת התקציב על שולחן הכנסת.

בצלאל סמוטריץ': מחילה, אתה טועה.

בצלאל סמוטריץ': זה לא נכנס לבסיס אז, באותה החלטה על הקואליציוניים, זה אולי נכנס לבסיס בהחלטת הממשלה מיום ראשון שדיברה על מ-23' והלאה.

בצלאל סמוטריץ': מחלוקת פוסקים גדולה גם בקרב אנשי משרד האוצר אם זה תופס או לא תופס.

חיים ביטון: לא, זה נכנס כבר אז.

בצלאל סמוטריץ': זה לא נכנס כבר אז.

בצלאל סמוטריץ': זה לא נכנס לבסיס, זה נכנס לתוך ספר התקציב בקריאה הראשונה.

בצלאל סמוטריץ': אבל מה ששאל פה חבר הכנסת, על פניו הכנסה לבסיס משקפת את העובדה שמדובר במשהו שעל בסיס חוות הדעת המקצועיות הוא בתוך נוסחת הבסיס שהמדינה אמורה לתת לילדים.

בצלאל סמוטריץ': קואליציוני זה כאילו הקצפת, המדינה לא חייבת, בסדר, אם מישהו דואג לזה כאן בכנסת אז מקבלים, לא חייבים לדאוג לחתולי רחוב, אם זה מעניין מאוד פה מישהו אז אנחנו נתקצב את זה.

בצלאל סמוטריץ': מרגע שאתה מכניס לתוך הבסיס המשמעות היא שאתה מכיר בצורך המקצועי והופך את זה לחלק אינהרנטי ממה שהמדינה מחויבת לפי חוק חינוך חובה.

בצלאל סמוטריץ': שואל נכון חבר הכנסת אם התקבלה התפיסה העקרונית שהתקציבים האלה, שבסוף הם שעות הוראה ושכר מורים וזה, מוסכם שזה לא אמור להיות באופי שלו קואליציוני אלא זה חלק מדברים אחרים.

בצלאל סמוטריץ': למה משפטית אתה יכול לעשות את זה על החמ"ד ואתה לא עושה את זה – זאת אומרת על פניו דרישת השוויון מבחינה משפטית הייתה חייבת להביא לזה שהכול צריך להיכנס לבסיס.

יצחק פינדרוס: אלי, אני רוצה לחדד את זה ואני התחלתי עם זה ואני אומר את זה עוד פעם, ממה נפשך?

בצלאל סמוטריץ': וכשהיית בתחבורה, אלי, היו לך תשובות יותר טובות.

יצחק פינדרוס: ממה נפשך?

יצחק פינדרוס: אם הדבר הזה אמור להיות בבסיס של התלמיד אז זה אמור להיות גם בחינוך העצמאי.

יצחק פינדרוס: אם לא זה גם לא אמור להיות ב-14.

יצחק פינדרוס: תגיד לי שיש עתיד הוסיפו בקואליציוני סל תלמיד לילדי החינוך הממלכתי, בכיף, נדע שיש עתיד, נדע להודות להם על כך.

יצחק פינדרוס: למה פה זה צריך להיות בקואליציוני ופה לא?

יצחק פינדרוס: אם זה בבסיס, על בסיס התקצוב של 100% תלמיד, איפה סל תלמיד, איפה הניהול העצמי, איפה כל שאר הדברים?

יצחק פינדרוס: למה זה לא נמצא?

יצחק פינדרוס: עכשיו, מאיפה אני יודע שזה לא נמצא?

יצחק פינדרוס: אף אחד לא דיבר איתי קודם, אני פשוט הסתכלתי, אני יודע שהוא 20% מהחינוך, אני יודע שהוא 12% מהתקציב, אז אני מבין שמשהו פה לא מסתדר.

יצחק פינדרוס: אולי צריך ללמוד ליבה בשביל זה, ללכת לאוניברסיטה ולצאת מטומטם, אבל אני לא מוכן, אני רוצה להבין איך יכול להיות שזה מתוקצב 12% כשזה 20%?

מוחמד ח'לאילה: התקציב בגין סל תלמיד וניהול עצמי הוא חלק מהחלטת מדיניות של משר החינוך, זה לא מחויבות חוקית.

מוחמד ח'לאילה: השאלה של כמה יהיה בתכניות של החינוך העצמאי ו - - -

יצחק פינדרוס: אבל אם זו מדיניות של משרד החינוך מה זה בין ילד לילד?

יצחק פינדרוס: אם זאת מדיניות זאת מדיניות.

ינון אזולאי: אתה פשוט מחלק בין ילד לילד, אתה אומר שהילד מהחינוך העצמאי - - -

מוחמד ח'לאילה: המדיניות של משרד החינוך, והיא מובהקת, היא העדפה לתלמידי החינוך הרשמי.

חיים ביטון: לא נכון, לא נכון, לא בתקציב.

חיים ביטון: טוב שאתם אומרים את זה, טוב שזה לפרוטוקול.

חיים ביטון: אין דבר כזה.

חיים ביטון: החוק אומר שתלמידי רשתות מתוקצבים ב-100%, אנחנו מדברים על תלמידי הרשתות.

חיים ביטון: זה שאין להם אופק חדש ודפקנו על כל השולחנות ואין לזה שום תשובה, אל תטרחו בעניין הזה, אין אופק חדש לרשתות כי אין תשובה, כי אין כסף באוצר כשלא רוצים.

יצחק פינדרוס: לפני אופק חדש, אני מדבר איתך על דברים לפני אופק חדש.

חיים ביטון: אבל בנקודה הזאת, וחשוב להבהיר, ואני מכבד מאוד את חבריי המבוגרים והמנוסים, הנקודה הזו זו אפליה שהיא לא בחוק.

חיים ביטון: אין דבר כזה ואל תטרחו להגיד את זה כי זה לא נכון.

יצחק פינדרוס: אבל טייחתם את זה בגלל הסכמים קואליציוניים.

יצחק פינדרוס: הייתם אומרים לנו: שבו, אל תעשו בלגן, ניתן לכם את זה קואליציוני, תשתקו.

יצחק פינדרוס: אבל בוא נגיד את האמת, הגענו לשלב שיש פה בעיה.

חיים ביטון: הרב גפני אמר את זה לפני כן, לא היית פה.

חיים ביטון: הוא אמר: מרחו אותי כל השנים, להגיד לי לא לעשות את זה.

חיים ביטון: זה נכון מה שעשו לנו כל השנים.

חיים ביטון: עכשיו את החמ"ד הכניסו פנימה, הכניסו את אותם סעיפים ואת אותו אישור משפטי שלהם, קיבלנו גם אנחנו אישור משפטי כל שנה וכל שנה, עכשיו הכניסו אותם לבסיס וצריך לזרוק על זה נקודה.

אלכס קושניר: טוב, אני רוצה להצביע על הסעיף.

חיים ביטון: מוותר על תשובה?

אלכס קושניר: חשבתי שזו הייתה תגובה אחרי התשובה.

יצחק פינדרוס: לא, לא.

אלכס קושניר: סליחה, סליחה.

אלכס קושניר: מחילה.

אלכס קושניר: כמו שבצלאל אומר, מחילה.

אלכס קושניר: בבקשה תשובה.

מוחמד ח'לאילה: לגבי אופק חדש, אופק חדש הוא הסכם שכר שהוא פרי משא ומתן בין הסתדרות המורים שהיא הארגון היציג של עובדי החינוך הרשמי לבין המדינה.

מוחמד ח'לאילה: מדובר בעובדים שהם לא עובדי החינוך הרשמי ובגלל זה הסכם אופק חדש לא חל עליהם וכנראה ש - - -

חיים ביטון: אני מגלה לך שהציעו לנו לקחת אופק חדש לפני שהתחילו את זה במדינה ולא הסכמנו כי לא הבנו מה זה אומר.

חיים ביטון: פעם אף אחד לא רצה אופק חדש.

אלי מורגנשטרן: אתם רוצים לעשות עכשיו הסכם שכר על כל המשמעויות שלו, או רק על ההכנסות?

אלי מורגנשטרן: על הפיקוח, על ה - - -

חיים ביטון: איך אתה מחבר פיקוח בזה?

יצחק פינדרוס: לא הבנתי.

אלכס קושניר: סליחה, חברים, אני מבין שהנושא הזה חשוב, אני לא מזלזל בחשיבות שלו, אבל אני לא מוכן שאנחנו נשקיע בו את כל הדיון על תקציב המדינה.

אלכס קושניר: לכן אני מבקש מכם להקשיב לתשובה באופן מלא ובמאמר מוסגר אני אגיד לכם שמי שיושב כאן אלה לא קובעי המדיניות, ולכן הם יכולים לענות לכם רק במסגרת הסמכויות שלהם.

ינון אזולאי: אבל זה לא מדיניות, זה משפטי.

אלכס קושניר: אז לגבי המשפטי, הוא מנסה לענות לכם ואתם לא נותנים לו להתקדם.

אלכס קושניר: אז תנו לו לסיים את התשובה.

ינון אזולאי: זה ויכוח משפטי, יש משפטנים בכירים שיושבים פה.

ינון אזולאי: גם לנו יש משפטנים.

חיים ביטון: אסי מעדיף לא לענות.

יצחק פינדרוס: אסי, אני אחדד את השאלה.

אסי מסינג: לא, רגע, אם יש טענה לבעיה מבחינת זכויות אז זו לא הדרך - - -

יצחק פינדרוס: לא, אסי, לא זאת השאלה.

אסי מסינג: אם יש זכאות כלשהי היא ממילא מתוקצבת, לכן זו לא השאלה.

יצחק פינדרוס: אסי, לא זאת השאלה.

יצחק פינדרוס: אני אחדד את השאלה במילים פשוטות מאוד וברורות ובעברית פשוטה מאוד.

יצחק פינדרוס: השאלה היא אחת, עקרונית, כמו שהציגו פה המלומדים שעברו אוניברסיטה, בניגוד אליי, החינוך העצמאי מתוקצב ב-100% בחוק, מעיין החינוך התורני מתוקצב ב-100% בחוק.

יצחק פינדרוס: עד היום כשנתנו תקציבים נוספים לחינוך הממלכתי, כמו סל תלמיד, כמו ניהול עצמי, כמו אופק חדש, הכניסו את זה בתקציב המדינה וכשאנחנו באנו וביקשנו את הכסף הזה לחינוך העצמאי, כי בחוק אתה מתקצב, אמרו לנו: עזוב, אתה מקבל את זה בקואליציוני, בשביל מה אתה עושה בלגן?

יצחק פינדרוס: יום אחד, ברוך ה', לשמחתנו, אנחנו לא חלק מהמשחק הזה.

יצחק פינדרוס: אז מה עשו?

יצחק פינדרוס: את תקציבי החמ"ד הכניסו לבסיס, אמרו שזה בסדר, אצלנו אמרו: חבר'ה, זה קואליציוני, אתם לא בקואליציה.

ינון אזולאי: על אותו דבר.

יצחק פינדרוס: אם זה משפטית יכול להיכנס לבסיס אין סיבה שזה לא ייכנס פה.

יצחק פינדרוס: משפטית אני מדבר איתך פה כרגע.

יצחק פינדרוס: אם משפטית זה חלק מהתקצוב של תלמיד, ואתם מסכימים שנותנים 100% לחינוך העצמאי, אז תשימו את זה בתקציב.

יצחק פינדרוס: ואת התרגיל שעשו כל השנים - - -

אלכס קושניר: פינדרוס, אתה חוזר על מה שכולם אמרו פה, וגם מה שחבר הכנסת גפני הבהיר פה בצורה ברורה.

אלכס קושניר: אני רוצה לקבל תשובה לשאלה שנשאלה פה ואני רוצה להתקדם.

אלכס קושניר: בבקשה.

אסי מסינג: אז אני עונה.

אסי מסינג: השאלה אם משהו נמצא בבסיס התקציב או לא נמצא בבסיס התקציב היא לא שאלה משפטית, היא לא יוצרת זכויות.

אסי מסינג: השאלה שנשאלת היא, ועל זה ענו כבר תשובה, האם יש זכות מוקנית לאותו שוויון.

אסי מסינג: ככל שיש, מהטענה שנטענת, אז ממילא צריך לתקצב את זה, וזה לא משנה איך האופן שבו זה מתוקצב.

אסי מסינג: ואם אין זכות כזו אז זה לא מתוקצב.

אסי מסינג: אז זו השאלה שצריך לברר אותה והיא לא צריכה להתברר כרגע במסגרת הדיון הזה.

ינון אזולאי: להיפך, דווקא במסגרת התקציב.

אלכס קושניר: אני מבקש להצביע על סעיף 20, משרד החינוך.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

ינון אזולאי: רביזיה.

אלכס קושניר: יש רביזיה.

ינון אזולאי: מוחמד, לא חזרת אליי לגבי התרבות החרדית.

מוחמד ח'לאילה: שמונה מיליון שקל בערך.

שלומית ארליך: סעיף 21, השכלה גבוהה.

שלומית ארליך: הוצאה 12,648,052,000.

שלומית ארליך: אין דפי החלפה.

בצלאל סמוטריץ': אפשר לפרט טיפה?

ג'ידא רינאוי-זועבי: למה אין פירוט למל"ג?

ספיר איפרגן: הסיבה שתקציב המל"ג הוא כפי שהוא מובא לפניכם כבר שנים רבות זה בגלל המעמד המיוחד של המועצה להשכלה גבוהה.

ספיר איפרגן: המועצה להשכלה גבוהה זה תאגיד סטטוטורי, מכוחו קיים ות"ת, הוועדה לתכנון ותקצוב, שזה גוף במעמד עצמאי שהוקם מכוח החלטת ממשלה ולמעשה מה שזה אומר, העצמאות שלו באה לידי ביטוי גם בתקציב.

ספיר איפרגן: זה אומר שאנחנו באגף התקציבים שבמשרד האוצר למעשה לא קובעים את חלוקת התקציב בין המוסדות השונים והשימושים השונים, אלא מי שעושה זאת זה ות"ת.

ספיר איפרגן: איך הוא עושה זאת?

ספיר איפרגן: הוא עושה זאת על פי קריטריונים שקופים, ברורים, ידועים.

אופיר כץ: זה גם בנייה בתקציב הזה?

אופיר כץ: אוניברסיטה חדשה שבונים, באיזה תקציב זה?

אופיר כץ: פה?

ספיר איפרגן: אז כרגע אין עדיין אוניברסיטה חדשה שבונים, הוקמה ועדה.

אופיר כץ: מה זאת אומרת?

אופיר כץ: הייתה פה שרת החינוך והיא אמרה שהיא מקימה אוניברסיטה.

ספיר איפרגן: הוקמה ועדה שבוחנת את זה.

ספיר איפרגן: כרגע זה עדיין לא בא לידי ביטוי בתוך התקציב.

אופיר כץ: וב-2022 זה בא לידי ביטוי?

ספיר איפרגן: גם לא, בגלל שהוועדה טרם הגישה את מסקנותיה, היא צריכה לעשות זאת תוך מספר חודשים.

אופיר כץ: אז כשהשרה אמרה לנו שהיא מקימה אוניברסיטה בגליל לאיזה שנה היא התכוונה?

אופיר כץ: אלכס, השרה הייתה פה והיא אמרה שהיא מקימה אוניברסיטה בגליל.

אלכס קושניר: היא גם אמרה שהיא מקימה ועדה.

אופיר כץ: אבל אני רואה שב-21' לא, היא אומרת שב-22' גם לא.

אלכס קושניר: בסדר, כדי לתקצב משהו צריך קודם כל להבין מה זה.

אופיר כץ: מתחילים עם תכנון, שנה, שנתיים.

אלכס קושניר: לא, אבל קודם כל הוועדה צריכה להגיש את ההמלצות שלה.

אלכס קושניר: היא דיברה על זה.

נעמה לזימי: רק רציתי לשאול אם הוות"ת מגולם בפנים בתוך ההשכלה הגבוהה?

נעמה לזימי: הוות"ת והמל"ג.

ספיר איפרגן: בתוך התקציב יש גם את תקציב התפעול, של ות"ת, זה כ-100 אנשים שמתפעלים את כל המערך ולמעשה התקציבים שרואים פה הם התקציבים שבסופו של דבר מגיעים למוסדות המחקר, לקרנות המחקר התחרותיות, לתמיכות בסטודנטים ועוד.

ספיר איפרגן: כלומר רואים פה את כל תקציב מערכת ההשכלה הגבוהה, כל התמיכה מתקציב המדינה במערכת ההשכלה הגבוהה, מלבד תקציב המדינה למוסדות להשכלה גבוהה לרוב יש הכנסות נוספות.

ספיר איפרגן: אם תרצו אני אוכל להרחיב על כך.

אלכס קושניר: עופר כסיף, בבקשה.

עופר כסיף: שתי שאלות.

עופר כסיף: מה שאמרת בהתחלה מבוסס על סעיפים 14 ו-15 לחוק המועצה להשכלה גבוהה, ההגדרה של מוסד מוכר כתאגיד, אבל סעיף 15 מדבר על כך שמוסד מוכר הוא בן חורין לכלכל את ענייניו האקדמיים במסגרת תקציבו.

עופר כסיף: כלומר לא נאמר פה שהוא קובע את התקציב, אלא שיש תקציב שנקבע ובמסגרת הזאת הוא עצמאי.

עופר כסיף: התקציב הזה נקבע, איך?

עופר כסיף: אני יודע למשל שלפני כמה ימים, שהשבוע למשל הוכרז שהממשלה החליטה להעביר כספים נוספים למוסד המכונה אוניברסיטת אריאל.

עופר כסיף: באיזה מסגרת זה נעשה?

עופר כסיף: כי לפי מה שאני מבין הכספים הנוספים האלה הם לא חלק מהתקציב הזה, הם בנוסף.

עופר כסיף: במוסדות עצמם, איך בדיוק מחליטים ומי מחליט איך מחלקים את התקציבים?

ספיר איפרגן: אני אשמח להשיב.

ספיר איפרגן: ראשית, מעמדו המיוחד של ות"ת מעוגן גם בהחלטת ממשלה משנת 77', בסעיפים שאתה הזכרת, ולמעשה מה שאתה אומר הוא מדויק.

ספיר איפרגן: כלומר לא די בכך שהממשלה תתעדף שימוש מסוים בכספים הללו, אלא זה חייב לעבור את אישור ות"ת ואת אישור מל"ג ועל כן הייתה ישיבת ות"ת שעסקה גם בנושא הזה.

ספיר איפרגן: הרבה פעמים אותן בקשות של קובעי המדיניות מוות"ת הן עוברות בגלל שיש בהן היגיון פנימי שרואים אותו חברי ות"ת, ולפעמים זה גם עובר בשינויים מסוימים.

ספיר איפרגן: לצורך העניין, כדי לענות באופן ספציפי על שאלתך, זה עלה לאישור ות"ת והם החליטו על מנגנון שוויוני שיחלק את הכספים הללו.

ספיר איפרגן: מה התוצאות של המנגנון?

ספיר איפרגן: עדיין אינני יודעת להשיב, כלומר מה התוצאות שהתקבלו כתוצאה מאותו קול קורא.

עופר כסיף: אבל מה שנכלל פה זה אוניברסיטאות, מכללות ציבוריות מתוקצבות, מכללות לחינוך והוראה גם?

ספיר איפרגן: מכללות לחינוך והוראה רק אלה שהם תחת אחריות ות"ת.

ספיר איפרגן: יש עדיין מכללות הוראה שעדיין לא עברו לאחריות ות"ת ולכן לא נראה אותן בתקציב הזה.

אלכס קושניר: בצלאל סמוטריץ', בבקשה.

בצלאל סמוטריץ': אין חולק על העצמאות של הוות"ת לקבוע את המפתחות ולחלק את התקציב ועדיין זה לא יכול להיות הסבר לשאלה שזה לא מפורט כאן.

בצלאל סמוטריץ': הרי גם לדוגמה תקציב הכנסת שאושר כאן קודם, הכנסת מאשרת אותו, לא אגף התקציבים, ולמרות זאת אגף התקציבים משקף את התקציב הזה בתוך תקציב המדינה.

בצלאל סמוטריץ': אנחנו לא מאשרים סעיף אחד, תקציב הכנסת, והכנסת סוברנית לחלק בעצמה.

בצלאל סמוטריץ': נכון, הכנסת מאשרת את התקציב לעצמה ועדיין הוא בא לידי ביטוי.

בצלאל סמוטריץ': נניח כששאלנו על בית הנשיא למה אין פירוט, אמרו לנו טוב, נו, בסך הכול 50 ומשהו מיליון.

בצלאל סמוטריץ': אחר כך הגענו לתקציבים אחרים ושאלנו למה זה כן מפורט, אמרו: טוב, זה סכום גדול.

בצלאל סמוטריץ': 12 מיליארד שקל, אני חושב – שוב, זה בסדר גמור שהוות"ת יישב ויבנה את התקציב לעצמו, אבל התקציב הזה צריך להיות פה.

בצלאל סמוטריץ': אתה לא מצפה שוועדת הכספים ואחר כך המליאה תאשר 12.5 מיליארד שקל בלנקו.

בצלאל סמוטריץ': אני למצער אבקש, גם אם זה לא נכנס לתוך החוק, כי זה כבר מה שהיה מאז ימי בן גוריון, זו הרי התשובה שאנחנו מקבלים פה כל הזמן, הכול פה מעוות כבר מאז ימי בן גוריון אז כבר לא משנים את זה, תנו לנו בבקשה עכשיו בעמוד אחד את תקציב הוות"ת ואת תקציב המל"ג, את הפירוט של ה-12.5 מיליארד האלה, כפי שהוות"ת אישרה אותו.

בצלאל סמוטריץ': אנחנו לא מבקשים שאתם תתערבו.

בצלאל סמוטריץ': אגב, אני רוצה לשאול האם אגף התקציבים מעורב מול ות"ת בקביעת התקציב הזה או שוות"ת מתנהל לחלוטין ואין אף – האם את מעורבת ומאשרת את התקציב, כפי שנאמר כאן ביחס לגופים אחרים שקובעים את תקציבם, ועדיין הם לא זזים בלי שאגף התקציבים מאשר להם.

ספיר איפרגן: אז אני אשיב על שתי השאלות.

ספיר איפרגן: באשר לשאלה הראשונה, ראשית אני רק אדגיש, תקציב ות"ת מפורסם, החלוקה לפי מוסדות ולפי שימושים, מפורסם בדוחות כספיים.

ספיר איפרגן: הם מפורסמים באתר האינטרנט.

בצלאל סמוטריץ': אבל זה לא הדיון.

בצלאל סמוטריץ': אנחנו עכשיו חברי כנסת, ועדת כספים וצריכים לאשר תקציב.

בצלאל סמוטריץ': זה שזה מפורסם באינטרנט, גם את התקציב שלנו בעוד יומיים נמצא באינטרנט.

ספיר איפרגן: אני מבינה לחלוטין, אני אנסה להסביר מה העניין.

ספיר איפרגן: העניין הוא שכשאנחנו מביאים תקציב ברמת תכניות לוועדה המשמעות של התקציב הזה באותה תכנית זה חקיקה לכל דבר ועניין.

ספיר איפרגן: לפרוט את התקציב לפי תכניות ולהביא אותן לאישור ועדת הכספים, אין לזה משמעות שכן התקציב פשוט לא נקבע על ידינו, הוא נקבע על ידי ות"ת.

בצלאל סמוטריץ': אבל גם תקציב הכנסת לא נקבע על ידיכם.

אלכס קושניר: לא, אבל ההבדל הוא שתקציב הכנסת בנפרד נקבע על ידי ועדה משותפת של כספים וכנסת.

אלכס קושניר: כאן, כדי לשמור על העצמאות של הוות"ת ולא להביא אותו לכאן לאישור של הכנסת, אז אני מבין שזאת הסיבה לפעול כך.

בצלאל סמוטריץ': גם כשיש עצמאות, גם למבקר המדינה יש עצמאות ועדיין כשמאשרים לו את התקציב הוא מגיע לפה ומציג את תכניות העבודה של המשרד ומציג את השימושים בתקציב ומציג את אחוזי הניצול של התקציב שהיו לו בשנה החולפת.

בצלאל סמוטריץ': אי אפשר להיות חותמת גומי.

בצלאל סמוטריץ': שוב, זה בסדר גמור שהם עצמאים, אבל תבואו שנייה לוועדה, תציגו את התקציב שלכם.

אלכס קושניר: איפה התקציב שלהם מפורסם?

ספיר איפרגן: באתר האינטרנט שלהם, הוא מפורסם, הוא פומבי.

אלכס קושניר: ולגבי השאלה השנייה?

ספיר איפרגן: אני אשיב על השאלה השנייה, אני רק רוצה להשלים את התשובה לשאלה הראשונה.

ספיר איפרגן: יכול להיות שלא אמרתי והייתי צריכה להדגיש, כמובן מדובר בתאגיד סטטוטורי.

ספיר איפרגן: באשר לשאלה השנייה, המעורבות שלנו.

בצלאל סמוטריץ': הוא תאגיד סטטוטורי ולמרות זאת אנחנו מאשרים לו את התקציב.

בצלאל סמוטריץ': נניח ברשות העתיקות אנחנו לא אישרנו את התקציב, רק אישרנו את התמיכה של המדינה.

בצלאל סמוטריץ': פה הוא תאגיד סטטוטורי 100% מתוקצב מהמדינה.

ספיר איפרגן: אז אני אשיב לשאלה השנייה, אנחנו וות"ת בעצם עובדים במסגרת תכניות רב שנתיות ובמהלך ההסכמים האלה למעשה מחליטים גם על סדרי עדיפויות, למשל תקציבים לסוג אוכלוסיות בתת ייצוג באקדמיה.

בצלאל סמוטריץ': אתם מעורבים בתהליך?

ספיר איפרגן: כן.

בצלאל סמוטריץ': איך זה מסתדר עם העצמאות של הוות"ת?

בצלאל סמוטריץ': הרי כל מי שמכיר את אגף התקציבים יודע שכשהוא מעורב הוא לא רק מעורב, הוא שחקן - - -

אלכס קושניר: טוב, אני מבקש לקבל פירוט של תקציב הוות"ת לשנת 21', אני בטוח שהוא כבר קיים.

ספיר איפרגן: אין בעיה, זה לשנת פ"ב, זה עובד בשנים אקדמיות, זה מפורסם באינטרנט.

אלכס קושניר: אין בעיה, תשפ"ב.

אלכס קושניר: אם יש שם העדפות וחלוקה לאוכלוסיות זה משהו שהכנסת לפי דעתי צריכה לפחות לראות.

ינון אזולאי: תגידי לי, בבקשה, אין פה כוח אדם?

ספיר איפרגן: כ-75% מההוצאות של מערכת ההשכלה הגבוהה זה שכר.

ינון אזולאי: למה הוא לא מופיע פה?

אלכס קושניר: מאותה סיבה.

בצלאל סמוטריץ': שוב, אין שום פירוט.

בצלאל סמוטריץ': זה מה שהיושב ראש ביקש.

ינון אזולאי: לא, הרי זה משרד בפני עצמו.

ינון אזולאי: מקודם כששאלנו על שוויון חברתי אמרו לנו עד סוף 21', לכן פירטנו את זה בגלל שיש שם, זה משרד - - -

אלכס קושניר: לא, אבל זה לא משרד.

ינון אזולאי: סליחה, המשרד להשכלה גבוהה זה לא היה משרד?

אלכס קושניר: זה מל"ג וות"ת.

אלכס קושניר: זה לא המשרד.

אסף וקסלר: הוא הופיע בסעיף 20.

בצלאל סמוטריץ': אלכס, כדי שניראה רציניים חכה עם ההצבעה הזאת, בוא נעבור לסעיפים הבאים ושיגישו פירוט, לא נצביע בלנקו.

אלכס קושניר: לא, עדיין לא.

אלכס קושניר: אני אגיד לך, אתה בכל מקרה תצביע על התקציב הזה כי אתה לא יכול לשנות אותו, אבל מה שחשוב זה לראות אותו.

בצלאל סמוטריץ': מה, אם אתה כיושב ראש הוועדה תפנה לשר האוצר לא תשנה אותו?

בצלאל סמוטריץ': הוא ודאי יקשיב לך.

ינון אזולאי: הוא לא יפנה.

אלכס קושניר: יש פה גם ערך לשמירה על העצמאות.

אלכס קושניר: בלי שבדקנו מה הבסיס החוקתי לזה פתאום להתחיל להשפיע עליו.

בצלאל סמוטריץ': לא, אני לא ביקשתי שנשנה.

אלכס קושניר: בגלל זה אני אומר, צריך לראות את זה, אני מבקש מאגף התקציבים להביא את התקציב הזה.

אלכס קושניר: הישיבה הזאת ארוכה וגם הבאה תהיה ארוכה, אז יש לכם זמן לעשות את זה וחוץ מזה יש לנו גם רביזיה לעשות.

אופיר כץ: אלכס, עוד שאלה.

אופיר כץ: חצי המיליארד של סעיף 20, שהיינו בו מקודם, בעצם ב-2022, בגלל שזה נסגר חצי המיליארד מתווסף ל-12.6 מיליארד?

אופיר כץ: בסעיף 20 היה לנו חצי משרד של המשרד להשכלה גבוהה, שהוא כבר נסגר.

ספיר איפרגן: לא היה חצי מיליארד.

בצלאל סמוטריץ': 440 ומשהו.

אופיר כץ: כמעט חצי מיליארד.

ספיר איפרגן: אני יכולה לבדוק, זה היה כמה אנשי מטה.

בצלאל סמוטריץ': דיברנו על זה לפני רגע, המשרד להשכלה גבוהה, סעיף 60.02, 441,662,000.

אופיר כץ: נו, זה על כמה אנשים?

אופיר כץ: אז כמה כל אחד קיבל משכורת?

ספיר איפרגן: אני אבדוק את זה.

ספיר איפרגן: מה השאלה?

אופיר כץ: אז השאלה שלי, בגלל שהמשרד נסגר, אז אם ה-400 מיליון האלה עוברים בתקציב 2022 ל-12 מיליארד שאנחנו עוברים פה עכשיו.

אופיר כץ: או שזה מתבטל?

אסף וקסלר: לא, הוא נסגר, אבל הפעילות נשארת במשרד החינוך.

אסף וקסלר: הוא נשאר בסעיף 20.

קריאה: היו לו פעילויות במשרד הזה שלא קשורות לוות"ת.

בצלאל סמוטריץ': יש לי רק שאלה אחת, אינפורמטיבית.

אופיר כץ: אז כמה עלה לנו התענוג של אלקין בשביל שהוא יהיה שר?

אופיר כץ: כמה האזרחים שילמו על זה?

בצלאל סמוטריץ': אני רואה שאין פה תקציב הוצאה מותנית הכנסה, איפה משתקפים כל שיתופי הפעולה מול קרנות?

בצלאל סמוטריץ': כל ההסכמים שהממשלה חותמת על שיתופי פעולה מחקריים באקדמיה, שמכניסות המון כסף.

איתי טמקין: זה כמו ברשות העתיקות, אתה לא רואה את התקציבים.

איתי טמקין: בגלל שמדובר בתאגיד, זה כמו רשות העתיקות, אתה לא רואה את כל הפעילות שהיא חוץ תקציבית.

איתי טמקין: מה שאתה רואה זה תמיכת המדינה במוסדות, זה מה שאתה רואה כאן.

איתי טמקין: כל הפעילות שהמוסדות מגייסים לעצמם כסף, אתה לא רואה את זה בתקציב המדינה.

בצלאל סמוטריץ': גם אם זה דברים שהם בתיווך המדינה?

בצלאל סמוטריץ': כל מיני הסכמים חתומים של קרנות מחקר וכו', איפה אני אראה את זה?

בצלאל סמוטריץ': בתקציב הכולל של הוות"ת?

בצלאל סמוטריץ': או שזה אפילו ישירות מול המוסדות עצמם?

ספיר איפרגן: זה פשוט לא תקציבי.

ספיר איפרגן: זו יכולה להיות גם קרן שבאופן כללי התקציב שלה הוא לא חלק מתקציב של מוסד, אלא הוא קרן תחרותית לחלק גרנטים לחוקרים.

אלכס קושניר: סעיף 21.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

ינון אזולאי: רביזיה.

אלכס קושניר: סעיף 22.

שלומית ארליך: המשרד לשירותי דת.

שלומית ארליך: יש בסעיף הזה דפי החלפה.

שלומית ארליך: הוצאה, במקום 761,786,000 יהיה 763,786,000.

שלומית ארליך: הוצאה מותנית בהכנסה נשאר אותו דבר, 13,535,000, הרשאה להתחייב נשאר אותו דבר, 106,075,000.

שלומית ארליך: שיא כוח אדם אותו דבר, 507, ומשרות עבודה בלתי צמיתה 25.

שלומית ארליך: תפרט את השינויים בפנים.

יואב הכט: השינוי הוא בתחום מספר 1 תכנית מספר 8, שם התכנית רזרבה, עלייה מ-74 מיליון בהצעה המקורית שהונחה על שולחן הכנסת ל-76 מיליון.

אלכס קושניר: מה הסיבה?

יואב הכט: שיפוץ מוסדות דת.

ינון אזולאי: כמה היה ב-2019, סך הכול תקציב המשרד, וכמה היה שם לגבי שיפוץ מבני דת.

יפתח עשהאל: שיפוץ מבני דת היה הסכם קואליציוני של 70 מיליון שקל.

ינון אזולאי: כמה הוא הפעם?

יפתח עשהאל: התקציב הפעם 40,000 ובנוסף גם 500,000 שעכשיו יש בדפי המעבר, אז 40 מיליון ועוד 500,000.

ינון אזולאי: במקום 70 עכשיו זה 40 מיליון.

ינון אזולאי: זה קואליציוני?

יפתח עשהאל: קואליציוני.

ינון אזולאי: אם ככה, הם הורידו את המקוואות שהיו שם.

ינון אזולאי: איזה הוצאה מותנית בהכנסה יש לכם ב – ברבנות הראשית אני יודע, בתמיכה בשירותי דת?

יפתח עשהאל: יש להדגיש שיש עוד 35 מיליון שקל בהרשאה להתחייב שגם נכנסו.

יפתח עשהאל: כלומר התקציב שווה לתקציב שהיה ב-2019 ו-500,000 מוסיפים על זה, כי חלק מהתקציב במזומן וחלק מהתקציב הרשאה להתחייב.

ינון אזולאי: כלומר יש להם בנוסף?

יפתח עשהאל: נכון.

ינון אזולאי: לגבי הוצאה מותנית בהכנסה בתמיכה בשירותי דת, מה זה?

ינון אזולאי: ממה זה נובע?

בצלאל סמוטריץ': שנייה אחת לפני, מה זה בכלל תמיכה בשירותי דת?

בצלאל סמוטריץ': מועצות דתיות אני מבין מה זה, בתי עלמין אני מבין, שכר ותפעול אני מבין, מה זה תמיכה בשירותי דת?

יפתח עשהאל: תמיכה בשירותי דת כולל כמה דברים, זה בעיקר פעולות המשרד שתומכות בסיוע של המועצות הדתיות.

בצלאל סמוטריץ': לא, מועצות דתיות יש לך סעיף.

יפתח עשהאל: יש את הפעולות שמבוצעות במועצות הדתיות שהמשרד מעביר כספים ישירים למועצות הדתיות ויש פעולות שהמשרד מבצע בעצמו כתמיכה לפעולות של המועצות הדתיות.

יפתח עשהאל: לדוגמה תמיכות 3א שהוא מעביר, המרכז למקומות קדושים גם נמצא שם, פיקוח ובקרה שהמשרד מנהל על התחומים האלה וגם כל מיני תקנות פיתוח, לדוגמה, כמו שאמרנו, פיתוח מוסדות דת ושיפוץ מוסדות דת.

ינון אזולאי: אז מה זה ההוצאה המותנית בהכנסה?

יפתח עשהאל: הוצאה מותנית הכנסה, רובה במרכז למקומות קדושים, מתרומות שמבקרים נותנים, זה נכנס לסעיף ויוצא כהוצאה, וגם פעולות של האפוטרופוס.

ינון אזולאי: הכותל איפה נמצא?

יפתח עשהאל: לא, הכותל ב-04.

ינון אזולאי: אבל בתוך הסעיף של שירותי דת?

יפתח עשהאל: לא, סעיף שירותי דת זה ב-22, הכותל מתוקצב כתכנית נפרדת.

נעמה לזימי: הרפורמה בכשרות זה פה?

יפתח עשהאל: זה בסעיף הזה, אבל זה יהיה רלוונטי כשהיא תיכנס לתוקף רק ב-2023.

עופר כסיף: זה כולל שירותי דת לא יהודיים?

יפתח עשהאל: לא, שירותי דת לא יהודיים זה במשרד הפנים.

נעמה לזימי: יפתח, השאלה שלי לגבי העניין, האם גולם פה בתוך התקציב גם המשך העסקתם של –

יפתח עשהאל: אז באמת הרפורמה שכרגע עדיין לא עברה, שנידונה בוועדת הרפורמות, עתידה להיכנס לתוקף רק ב-2023, לכן אנחנו עוד לא רואים פה את השיקוף של התקנים שיהיו להם השלכות מהרפורמה אם היא תעבור.

נעמה לזימי: של המשגיחים?

יפתח עשהאל: בדיוק.

נעמה לזימי: אבל אנחנו מנסים לשלב אותם?

יפתח עשהאל: כבר עכשיו יש תקנים למשרד שנכנסים כדי להכין את הרפורמה וזה בהחלט ישוקף בתקנים רבים שעוד לא - - -

יצחק פינדרוס: התקנים של הפיקוח כבר נמצאים ב-21' ו-22'?

יפתח עשהאל: לא.

יפתח עשהאל: הרפורמה תיכנס לתוקף רק ב-2023.

יצחק פינדרוס: אז הפיקוח גם יתחיל ב-2023?

יפתח עשהאל: אני אפריד רגע.

יפתח עשהאל: יש את הפיקוח שנעשה היום, לפני הרפורמה, במועצות הדתיות.

יצחק פינדרוס: שני מפקחים.

יפתח עשהאל: זה מועצות דתיות, זה לא התקנים של המשרד.

יפתח עשהאל: בהמשך, ב-2023, כשתיכנס הרפורמה כל המערך הזה הולך להשתנות בהתאם לרפורמה שעדיין לא נקבעה וזה ישוקף בתקציב 2023.

יצחק פינדרוס: אבל גם הפיקוח של הרבנות הראשית לישראל, התקנים האלה לא הולכים להיות ב-21' ו-22'?

יפתח עשהאל: ככל שהרפורמה תעבור זה כן יתבטא בתקנים, ב-2023, לכן זה לא משוקף בתקציב פה.

ינון אזולאי: בכל מקרה כל הרפורמה של הכשרות לא משוקפת בתקציב פה, לא ב-21' ולא ב-22'.

יפתח עשהאל: נכון, למעט מספר תקנים מצומצם להכנה.

יצחק פינדרוס: ועל זה הכנסת עושה סדרי דיון מיוחדים, לידיעת הייעוץ המשפטי.

ינון אזולאי: בתי עלמין, מדובר על חדשים של פיתוח או שיפוץ על בתי העלמין הקיימים?

ינון אזולאי: וכמה היה ב-2019?

יפתח עשהאל: בתי עלמין כולל גם סעיף שוטף של מועצות בתי עלמין מטרופוליניים.

יפתח עשהאל: יש גם תשלום מזומן על הרשאות עבר שניתנו.

יפתח עשהאל: זה מזומן לפי קצב ביצוע, לכן הוא שונה כל שנה והוא בהתאם לקצב ביצוע של בתי העלמין, וכן יש פה השנה הרשאות גבוהות לפיתוח בתי עלמין שונים משנים קודמות.

ינון אזולאי: שבתוך ה-23 מיליון האלה?

יפתח עשהאל: אני אגיד לך בדיוק.

יפתח עשהאל: 59 מיליון בשנת 2021 הרשאה להתחייב, זה הפיתוח החדש, חלקו לבתי עלמין - - -

ינון אזולאי: שיפוץ על הקיים אין?

יפתח עשהאל: יש פיתוח של בתי עלמין קטנים, בעיקר סיוע של הממשלה לבתי עלמין קטנים, בעיקר בהתיישבות.

ינון אזולאי: איפה הוא משתקף?

יפתח עשהאל: הוא משתקף פה, ב-59 מיליון.

ינון אזולאי: אז מה זה ה-23?

יפתח עשהאל: 23 מיליון הכוונה למזומן.

יפתח עשהאל: אמרתי, המזומן, חלקו לשוטף של מועצות בתי עלמין מטרופוליניים, יש מספר מועצות בתי עלמין שהם תאגידים סטטוטוריים שהמדינה מעבירה להם תמיכה, וחלקו תשלום מזומן על הרשאות פיתוח שהמדינה נתנה בעבר דרך המשרד לשירותי דת, זה כולל גם בנייה רוויה וגם פיתוח בתי עלמין.

ינון אזולאי: והוצאה מותנית בהכנסה אנחנו לא רואים פה?

יפתח עשהאל: לא, אין הוצאה מותנית בהכנסה, זה החברה קדישא בעצמה.

ינון אזולאי: איפה אני רואה פה את זהות יהודית?

יפתח עשהאל: זהות יהודית ב-22.01.02, שזה מה ששאל אותי חבר הכנסת סמוטריץ' מקודם, על התכנית של תמיכה בשירותי דת, זה דרך שם.

ינון אזולאי: כמה יש בזהות יהודית?

יפתח עשהאל: זהות יהודית זה כספים קואליציוניים במהותם והשנה יש גם תקציב בסיס לאור ביצוע שנעשה כבר השנה.

ינון אזולאי: כמה יש בסיס וכמה קואליציוני?

יפתח עשהאל: כמה קואליציוני השנה, אני יכול לבדוק.

בצלאל סמוטריץ': והוא נמצא עכשיו בבסיס הקואליציוני?

יפתח עשהאל: הבסיס מבוסס על קואליציוני בלבד מעודפים של שנים קודמות.

בצלאל סמוטריץ': והקואליציוני של השנה נמצא ברזרבה עכשיו?

יפתח עשהאל: כן.

בצלאל סמוטריץ': אני אשמח לשמוע מה עוד יש ברזרבה.

בצלאל סמוטריץ': פה יש 74 מיליון ברזרבה.

בצלאל סמוטריץ': ודבר שני, סעיף 02.01, הרבנות הראשית, האם נראה לכם הגיוני שסך תקציבה של הרבנות הראשית יעמוד על 32 מיליון שקל בערך?

בצלאל סמוטריץ': אחר כך באים בטענות שלא עושים את העבודה ולא מצליחים.

אלכס קושניר: כמה זה היה בשנת 2019?

בצלאל סמוטריץ': שאלה טובה.

בצלאל סמוטריץ': אלכס, אתה צודק.

בצלאל סמוטריץ': אני שואל את זה לא בשביל להתריס, ואני חושב שאתה צודק, זה לאורך שנים.

אלכס קושניר: אני לא יודע אם זה מעט או הרבה.

בצלאל סמוטריץ': אבל צריך להבין, התקציב הזה כולל שכר רבנים, זה רבני ערים ורבני יישובים.

יצחק פינדרוס: לא, הרבנות הראשית זה לא רבני ערים.

בצלאל סמוטריץ': אז איפה רבני ערים?

יצחק פינדרוס: במועצות הדתיות.

בצלאל סמוטריץ': ועדיין, כל פעילות הרבנות הראשית – בסוף, אתה זוכר, אלכס, אמרנו לפני כן שכדי לתחזק את ועדת הבחירות פה בכנסת, לשמור על כשירות בשנה שאין בחירות, אנחנו מתקצבים 44 מיליון שקל.

בצלאל סמוטריץ': אז כל הרבנות הראשית, שאחר כך באים אליה בטענות שהיא לא עושה ולא זה, יושבת בסוף על 32 מיליון שקל מתוכם חמישה מיליון הוצאה מותנית הכנסה, זאת אומרת זה בסך הכול 27 מיליון שקל.

בצלאל סמוטריץ': אני אומר את זה לא כי אני חושב שזה ישונה כרגע ויכול להיות שזה היסטורי וזה לא בסדר, אבל אני חושב שזה דבר שצריך למחות עליו, הוא לא תקין ואני אומר לעצמנו שאנחנו צריכים לתקן את זה בהזדמנות ראשונה.

בצלאל סמוטריץ': והשאלה השנייה, בתי הדין הרבניים.

בצלאל סמוטריץ': נעשתה עבודה במשרד הדתות ויצא דוח המנכ"ל שם, נדמה לי שכך קוראים לזה, ועדת פלוס, שבדקה את ההשוואה בין מערכת בתי המשפט האזרחיים לבין מערכת בתי הדין הרבניים במספר פרמטרים.

בצלאל סמוטריץ': זאת אומרת קצב הגידול של התקציב מול קצב הגידול במספר התיקים, קצב הגידול של מספר התקנים של שופטים ושל דיינים, אותו דבר עוזרים משפטיים.

בצלאל סמוטריץ': אין לבתי הדין הרבניים כמעט עוזרים משפטיים, יש עוזר אחד משפטי, אני חושב, לכל בית הדין בירושלים, מה שהיום לכל שופט יש הרי שניים או שלושה עוזרים משפטיים שעוזרים לו לחפש חומר, כותבים לו פסקי דין.

בצלאל סמוטריץ': ספרא דדיינא, יש אחד שיום אחד הוא יושב בפתח תקווה, יום אחד הוא יושב ב – אני באמת שואל אם אתם חושבים, כאנשי אגף התקציבים, שמערכת כזו, בסוף זו מערכת שנותנת, אלכס, שירות לאזרח, תרצה או לא תרצה, עדיין אי אפשר להתגרש במדינת ישראל לא דרך הרבנות, וזו מערכת שצריכה לתת שירות לאזרח ואין לה תקינה.

בצלאל סמוטריץ': נדמה לי שמעולם לא היה לה בינוי, מאז קום המדינה.

בצלאל סמוטריץ': כשבתי משפט השלום מקבלים בינוי חדש, אז בית הדין הרבני נכנס אחר כך לבית משפט השלום הישן.

בצלאל סמוטריץ': אין בינוי, אין גידול בתקני השופטים, אין עוזרים משפטיים, אין מזכירים או מזכירות, אין ספרא דדיינא, ואחר כך באים בטענות למה יש סחבת במערכת.

אלכס קושניר: בצלאל, שאלה.

בצלאל סמוטריץ': אני שואל אותם.

בצלאל סמוטריץ': פה אני אומר, נעשתה עבודה, לא אני, דוח מקצועי, נדמה לי שאפילו הייתה החלטת ממשלה שמינתה את הצוות הזה והוא גילה פערים אדירים בתקינה בין מערכת המשפט האזרחית לבין בתי הדין הרבניים, עוד פעם, פר גידול אוכלוסייה, פר מדדים.

בצלאל סמוטריץ': מה בכוונת

בצלאל סמוטריץ': כם לעשות כדי לאמץ את המלצות הדוח הממשלתי, לא דוח פרטי שלי, לפחות באיזה שהיא תכנית ארוכת טווח?

יצחק פינדרוס: אלכס, עוד שאלה אחת, בהמשך לשאלה שלו, ביחס לשנה שעברה מה קרה בתקציב, ה-191 מיליון, כמה הוא היה ב-2019 ו-2020 בפועל?

בצלאל סמוטריץ': כמה היה על שינוייו ב-2020?

יצחק פינדרוס: וגם בכוח אדם.

יצחק פינדרוס: זאת אומרת כשאתם אמרתם בכוח אדם 344.5, האם זה נשאר אותו תקן ביחס לגידול האוכלוסייה?

בצלאל סמוטריץ': בתי הדין הרבניים, 03, תן לנו השוואה עם 2019 ו-2020.

יצחק פינדרוס: גם בכוח אדם וגם בתקציב, והשאלה של בצלאל כמובן על הוועדה.

בצלאל סמוטריץ': איך אתם מתייחסים לדוח ועדת פלוס ומה בכוונת

בצלאל סמוטריץ': כם לעשות כדי להביא לאימוץ המלצות הוועדה, גם אם בתכנית מדורגת רב שנתית?

יפתח עשהאל: לגבי תכנית פלוס, אחד הדברים שהדוח נגע בו זה מערכת המחשוב של בתי הדין שבאמת מעסיקה אותנו הרבה בשנים האחרונות, היא גם תוקצבה בתקציב ההמשכי בשנה שעברה וגם תתוקצב השנה.

בצלאל סמוטריץ': אבל זה באמת הכסף הקטן, עיקר הפערים זה בתקנים של דיינים, של עוזרים משפטיים, של מזכירים, של בינוי.

יפתח עשהאל: מיד אני אסתכל.

יפתח עשהאל: דבר נוסף, אנחנו מוסיפים בתקציב הקרוב הרכב שלם של דיינים שמונה שלושה.

בצלאל סמוטריץ': הקרוב זה פה?

יפתח עשהאל: ב-2021, כן, שלושה דיינים חדשים שנכנסים למערך הדיינים.

בצלאל סמוטריץ': כמה ממליץ הדוח כדי לנרמל?

יפתח עשהאל: הדוח לא דיבר על מספר דיינים ספציפי, הוא דיבר בעיקר על תוספת תקנים, בינוי, שזה תקציב שגם קיים בבסיס התקציב של בתי הדין הרבניים, והמחשוב, שכרגע מתווסף לתקציב.

בצלאל סמוטריץ': לא הבנתי, אתה רוצה להגיד לי שבתוך ה-191 מיליון יש לך גם תקנים ושכר והכנסת פה בינוי, מה בונים ב-191 מיליון, השארת שני מיליון לבינוי?

יפתח עשהאל: הועברו הרבה כספים בשנים האחרונות.

יפתח עשהאל: אני אוכל לפרט בהמשך, אבל יש עודפים די נרחבים של בתי הדין הרבניים בנושא הבינוי.

בצלאל סמוטריץ': שוב, לפרוטוקול, למיטב זיכרוני דוח פלוס כן מדבר גם על תקנים, גם של דיינים, גם של עוזרים משפטיים וגם של מזכירים או מזכירות ושל סופרי גיטין.

בצלאל סמוטריץ': בכל הפרמטרים האלה הדוח מצא פערים אדירים אל מול הצורך האמיתי, אבל בעיקר, שוב, בהשוואה למה שקרה ב-30 השנה האחרונות במערכת המשפט האזרחית והשאלה היא איך מגשרים על הפערים האלה.

בצלאל סמוטריץ': אני לא מצפה שביום אחד, לא בונים את רומא ביום אחד, אבל צריכה להיות איזה שהיא תכנית רב שנתית, אתם עובדים בתכניות חומש, צריכה להיות תכנית חומש שתנסה לצמצם את הפער הזה.

בצלאל סמוטריץ': בסוף זה שירות לאזרחי המדינה, ללא הבדל דת, גזע.

בצלאל סמוטריץ': דת כן.

יפתח עשהאל: אני רק אענה על זה, אכן יש תכנית שאנחנו בונים עם בתי הדין הרבניים והיא גם הוסכמה באופן פרקטי ל-2021 ו-2022.

יצחק פינדרוס: במספרים.

בצלאל סמוטריץ': אבל הוא שאל אותך קודם, תשווה את התקציב הזה ל-2019 ו-2020.

בצלאל סמוטריץ': כי לפי מה שאתה מתאר עכשיו צריך להיות גידול משמעותי, זה לא נראה לי הגיוני.

יפתח עשהאל: ב-2019 התקציב היה 196 מיליון.

בצלאל סמוטריץ': עכשיו יש פחות, עכשיו יש 191.

יפתח עשהאל: עיקר השינוי זה פרישה של דיינים וכניסה של דיינים צעירים יותר, אז השכר שלהם נמוך יותר, זה מסביר בערך ארבעה מיליון מתוך הפער.

בצלאל סמוטריץ': אבל אמרת שב-2021 יש גידול כי סיכמתם על תכנית פיתוח.

אלכס קושניר: חברים, זה לא יכול להיות שעל כל תשובה יש עוד עשר שאלות.

בצלאל סמוטריץ': זה הכול אותה שאלה.

יצחק פינדרוס: אלכס, אני לא יודע אם שמעת מה שהיה פה, אמרו לנו שיש גידול והראו לנו שהורידו שישה מיליון.

יצחק פינדרוס: אנחנו רוצים להבין.

אלכס קושניר: כן, אבל הבן אדם מנסה להסביר, הוא עוד לא מסיים משפט ואתם שואלים אותו עוד ארבע שאלות.

אלכס קושניר: אנחנו לא יכולים להתקדם ככה.

בצלאל סמוטריץ': אתה צודק.

בצלאל סמוטריץ': אדוני היושב ראש, אני מתנצל.

בצלאל סמוטריץ': מחילה.

יפתח עשהאל: כפי שאמרתי, אנחנו פועלים כחלק מתכנית מתמשכת.

יפתח עשהאל: ב-2019 ניתן תקציב משמעותי שעדיין נמצא בעודפים, שיעבור גם בעודפים השנה בתקציב בתי הדין הרבניים למחשוב וגם בינוי.

יפתח עשהאל: המכרז לשדרוג מערכת המחשוב לא יצא עדיין, מקשיים טכניים של המשרד עצמו ולא מבחינת קשיי תקצוב.

יפתח עשהאל: היום התקצוב קיים ואנחנו גם מתגברים אותו כדי לצאת למכרז למערכת מחשוב חדשה.

יפתח עשהאל: מבחינת בינוי אישרנו פרוגרמות רבות עם בתי הדין הרבניים שאמורים לצאת לבנייה של בתי דין חדשים במספר מקומות בארץ, ומבחינת תקני דיינים, כפי שאמרתי, הוספנו הרכב חדש שעתיד לתת מענה בעיקר באזורי פריפריה.

ינון אזולאי: אמרת שגם תענה לי לגבי ה –

יפתח עשהאל: 34 מיליון השנה.

ינון אזולאי: בבסיס?

יפתח עשהאל: לא, כספים קואליציוניים.

ינון אזולאי: שאלתי כמה בבסיס.

יפתח עשהאל: זה לא כסף בסיס, זה רק מתוקצב באופן טכני, אבל בעיקרון התקציב זה 34 מיליון שמגיע מכספים קואליציוניים ועודפים קואליציוניים משנים קודמות.

יפתח עשהאל: תמיכות שכבר יצאו ומשולמות לאורך השנה.

בצלאל סמוטריץ': אני ביקשתי קודם פירוט על הרזרבה.

בצלאל סמוטריץ': יש 74 מיליון ברזרבה, אמרו שייתנו פירוט.

חיים ביטון: בתי העלמין, אין להם הכנסה?

חיים ביטון: לאיפה זה הולך?

ינון אזולאי: אז הוא אמר שזה חברות קדישא של המועצה ושם הם גובים את ה –

יפתח עשהאל: לא, בחברות פרטיות.

יפתח עשהאל: (היו"ר ולדימיר בליאק)

ולדימיר בליאק: טוב, אז אנחנו מצביעים על סעיף 22.

בצלאל סמוטריץ': רגע, לפני הצבעה, מה הפירוט של 74 מיליון רזרבה.

יפתח עשהאל: כפי שאמרנו, מתקציב המזומן 40 מיליון זה תמיכה בהקמת מוסדות דת, יש תמיכות בגובה של 15 מיליון ושכר ותפעול של חמישה מיליון.

בצלאל סמוטריץ': וזה הכול ברזרבה כי זה קואליציוני ועוד לא התקבלו חוות דעת משפטיות?

יפתח עשהאל: נכון, בדיוק.

בצלאל סמוטריץ': איפה יש שכר ותפעול בקואליציוני?

יפתח עשהאל: הועבר שכר ותפעול בקואליציוני.

בצלאל סמוטריץ': איך יכול להיות שכר ותפעול קואליציוני?

בצלאל סמוטריץ': קואליציוני זה חד פעמי, זה תמיכות, זה 3א'.

אסף וקסלר: זה תוספת שניתנה למשרד.

ינון אזולאי: על שכר?

בצלאל סמוטריץ': לא הבנתי.

יפתח עשהאל: אחד הדברים שהמשרד שם לו למטרה זה - - -

בצלאל סמוטריץ': אם השכר נמצא ברזרבה אז אתה מגדיל אחר כך את שיא כוח אדם?

נעמה לזימי: מה, זה ייעוצים ארגוניים וכאלה?

בצלאל סמוטריץ': לא, זה לא יועצים ארגוניים, זה בעיקר תפעול למול הפיקוח של המועצות הדתיות, תכלול של כל האירוע.

בצלאל סמוטריץ': גם המשרד יצא למערכת מחשוב חדשה שמרכזת את כל הפעילות של המועצות הדתיות ולכן חשוב לו בשנים האלה שהוא מטמיע את המערכת הזאת לתגבר את תקציב התפעול להטמעת המערכת במועצות הדתיות.

בצלאל סמוטריץ': אני שואל עוד פעם, בשיאי כוח האדם שיש פה, 507, זה נמצא או שכשזה יעבור מהרזרבה לתכנית הרלוונטית אז גם תגדיל את שיא כוח האדם?

יפתח עשהאל: לא שיא כוח אדם, אלא תקציב בלבד לתקציב תפעול.

יפתח עשהאל: זה תפעול ושכר בגלל שזה מגיע לתכנית 01.02.05.

ולדימיר בליאק: אנחנו מצביעים על סעיף 22, המשרד לשירותי דת.

חיים ביטון: התייעצות סיעתית.

ולדימיר בליאק: מי בעד?

ולדימיר בליאק: מי נגד?

ולדימיר בליאק: מי נמנע?

ולדימיר בליאק: אושר.

ולדימיר בליאק: התקבל.

שלומית ארליך: סעיף 23, משרד הרווחה, יש דפי החלפה.

שלומית ארליך: בהוצאה במקום 9,708,302,000 יש 9,723,052,000.

שלומית ארליך: בהוצאה מותנית בהכנסה אין שינוי, 2,688,350,000, בהרשאה להתחייב 400 מיליון, שיא כוח האדם 3,485.5 ומשרות עב"צ 20.

שלומית ארליך: תסבירו את דפי ההחלפה.

נעמה לזימי: הסכם השכר עם העובדות הסוציאליות נכנס פה בפנים?

אסף וקסלר: בתקציב הזה, כן.

אסף וקסלר: דפי ההחלפה הם בגין המסמך הקואליציוני שהובא בפניכם.

נעמה לזימי: גם התכנית למיגור אלימות ורצח נשים פה כבר?

אסף וקסלר: אני לא יודע, אבל מיד הנציג יתייחס.

אסף וקסלר: בתכנית 09.02 נוספו כ-14 מיליון שקלים.

ולדימיר בליאק: שאלות?

נעמה לזימי: כן, אני רציתי לשאול על תכנית למיגור אלימות ורצח נשים, התכנית הלאומית, האם היא כבר מופיעה פה בתקציב?

עלי בינג: כן, התכנית למאבק באלימות במשפחה, נוספו 55 מיליון שקלים כבר בשנת 2021 וכבר בבסיס התקציב של 2022 נוספו 50 מיליון שקלים נוספים.

עלי בינג: ה-105 מיליון שקלים האלה הם בנוסף ל-50 מיליון שכבר היו קיימים ב-2019.

נעמה לזימי: אז זה משלים את ה-150 שהיינו צריכים לראות.

עלי בינג: זה 155 מיליון שקלים סך הכול.

ינון אזולאי: יש ברווחה תקציב נח"ם?

ינון אזולאי: יש, כמה הוא?

ינון אזולאי: נח"ם, נוער חרדי מנותק.

עלי בינג: בעיקרון יש, את הפירוט המדויק של כמה צריך לבדוק במשרד הרווחה, אבל אני חושב שהיה בעבר באזור ה-30 מיליון שקלים.

ינון אזולאי: כמה השנה?

אסף וקסלר: 35 מיליון שקלים.

ינון אזולאי: במסגרות חוץ ביתיות, זה מסגרות למגזר החרדי ולמגזר הכללי, כי אנחנו יודעים שיש עכשיו מסגרות שנסגרות ויש מחסור גדול, האם יש צפי תקציבי באחד הסעיפים פה?

ינון אזולאי: אני שואל על הנושא של נוער בסיכון במגזר החרדי, נראה לי שיש רק מסגרת אחרת שהיא חלופת מעצר ויש מסגרות, גם לבנים וגם לבנות, חוץ ביתיות לנוער בסיכון במגזר החרדי.

ינון אזולאי: האם אתה יודע כמה זה יתוקצב וכמה זה תוקצב בפעם שעברה?

עלי בינג: את זה צריך לבדוק מול המשרד עצמו.

עלי בינג: אני לא מכיר שנסגרו מסגרות שם, אבל אתה צריך לבדוק מול המשרד עצמו.

ינון אזולאי: האם אתה יודע כמה יש לציבור החרדי מבחינת תקצוב של זה?

ינון אזולאי: זה נמצא אצל רקפת, נראה לי.

עלי בינג: למעט הסיפור של נח"ם כלל התקציב של משרד הרווחה לא צבוע ספציפית לאוכלוסיות.

ולדימיר בליאק: מי בעד תקציב 23?

ולדימיר בליאק: מי נגד?

ולדימיר בליאק: מי נמנע?

ולדימיר בליאק: אושר.

ולדימיר בליאק: התקבל.

ינון אזולאי: רביזיה.

ולדימיר בליאק: סעיף 24.

ולדימיר בליאק: משרד הבריאות.

ינון אזולאי: רק דבר אחד, מעונות היום לא קשורים פה ב-21?

עלי בינג: מעונות יום הם לא פה.

אסף וקסלר: תקציב הוות"ת הועבר בקישור לכל חברי הוועדה.

ולדימיר בליאק: תודה.

שלומית ארליך: סעיף 24, משרד הבריאות.

שלומית ארליך: יש דפי החלפה.

בצלאל סמוטריץ': לא הבנתי, עברתם על הרווחה?

נעמה לזימי: כן, כי לא היית.

בצלאל סמוטריץ': זה לא בסדר.

שלומית ארליך: במקום 55,310,174,000 - - -

ינון אזולאי: רגע, עלי עדיין בקו, בצלאל יצא לתועלת העניין.

בצלאל סמוטריץ': שאלות ענייניות.

בצלאל סמוטריץ': יש כאן מרכיב מאוד גדול, יותר מאשר במשרדים אחרים, של תקציב הוצאה מותנית בהכנסה.

בצלאל סמוטריץ': אני מדבר על הרווחה, חזרתי קצת אחורה.

בצלאל סמוטריץ': אזרחים ותיקים, 214 מיליון, אם אפשר להסביר את זה.

עלי בינג: אני אסביר.

עלי בינג: בגדול כמעט כל תקציב הרווחה עובד במצ'ינג של שלטון מרכזי-שלטון מקומי.

עלי בינג: זאת אומרת 75% מגיע מהשלטון המרכזי ו-25% מהשלטון המקומי.

עלי בינג: עיקר ההכנסה שאתה רואה נובעת מההשתתפות של השלטון המקומי, המיעוט זה כל מיני השתתפויות של הלקוחות.

בצלאל סמוטריץ': גם באנשים עם מוגבלויות, 1.461 מיליארד?

עלי בינג: כן, באופן כללי בכל המינהלים, גם מינהל מוגבלויות, גם מינהל תקון, גם שח"ר וגם אזרחים ותיקים, כמעט כלל פעילויות משרד הרווחה מתבצעים במצ'ינג בין השלטון המקומי לשלטון המרכזי.

נעמה לזימי: תקון זה נוער בסיכון, איך זה מותנה הכנסה?

נעמה לזימי: זה צו בית משפט.

עלי בינג: אני מסביר, המצ'ינג הוא של השלטון המקומי.

בצלאל סמוטריץ': אני שואל רגע, האם הטכניקה זה לא שהרשות משלמת את חלקה והמשרד את חלקו, אלא המשרד משלם את הכול והרשות משלמת למשרד?

בצלאל סמוטריץ': הרי אם זה הוצאה מותנית הכנסה זה אומר שהמשרד שילם את ה-100% והרשות משלמת לו.

בצלאל סמוטריץ': אני מכיר מהפרקטיקה שזה לא ככה.

בצלאל סמוטריץ': נניח כל הפרויקט הוא 100 שקל אז המשרד מעביר את חלקו ב-X אחוזים והרשות מעבירה את חלקה, אבל אז זה לא אמור להשתקף כאן כהוצאה מותנית הכנסה.

עלי בינג: אז אני אסביר, זה תלוי על איזה מההתקשרויות מדובר.

עלי בינג: מרבית ההתקשרויות של החוץ ביתי זה התקשרויות שמנוהלות על ידי המשרד, זה בעצם התקשרויות של השלטון המרכזי והמדינה, לצורך העניין משרד הרווחה מתקשר בעצמו עם מסגרות של החוץ ביתי ואז אחרי זה כל רשות מקומית בפני עצמה מעבירה למשרד את החלק שלה.

בצלאל סמוטריץ': אבל החוץ ביתי הוא מאוד קטן פה.

בצלאל סמוטריץ': אזרחים ותיקים זה לא חוץ ביתי.

עלי בינג: לא, אבל גם בקהילתי בהרבה מאוד מהמקרים המשרד עצמו מביא את ה-100% ומקבל אחרי זה 25% מהשלטון המקומי.

בצלאל סמוטריץ': הבנתי.

בצלאל סמוטריץ': תודה, היושב ראש, על ההזדמנות.

ולדימיר בליאק: טוב, משרד הבריאות.

שלומית ארליך: משרד הבריאות, יש דפי החלפה.

שלומית ארליך: במקום 55,310,173,000 בדף ההחלפה זה 55,320,398,000.

שלומית ארליך: בהוצאה מותנית בהכנסה אין שינוי, 4,022,271,000, בהרשאה להתחייב אין שינוי, 912,317,000, שיא כוח אדם 7,631, ומשרות בלתי צמיתות 789.5.

יואב הכט: ההחלפה נובעת משינוי בתחום 20, תכנית מספר 4, שינוי משני מיליון ל-12.225 מיליון.

שלומית ארליך: צריך לשים לב, בטבלה של ההסכמים הקואליציוניים כתבתם 24.02.55, אין פה סעיף כזה.

יואב הכט: הטבלה מפרטת תקנות אליהן מיועד הכסף בסופו של דבר לאחר חוות הדעת המשפטית.

שלומית ארליך: במספר התכנית, לא מופיעה תכנית כזאת.

יואב הכט: התכניות שהן מוקצה הכסף כרגע זה תכנית רזרבה.

יואב הכט: לאחר חוות הדעת יהיה ניתן להעביר מהתכנית אליה הוקצה הכסף כרגע לתכנית אליה מיועד הכסף בסופו של דבר.

נעמה לזימי: ההסכם עם המתמחים מגולם פה כבר?

דניאל דדון: כן, מגולם.

נעמה לזימי: ומה זה שיקום שכונות?

דניאל דדון: שיקום שכונות זו תכנית שהחלה עוד בממשלת בגין ואנחנו - - -

נעמה לזימי: כן, אבל זה משרד הבריאות.

נעמה לזימי: אני יודעת מה זה, שאלתי למה זה בריאות.

דניאל דדון: יש חלק מהתכנית שמבוצע ב - - - שעוד נשאר.

יצחק פינדרוס: מה בסופו של דבר סוכם בסעיף 9, בסעיף תמיכות לבתי חולים, בכמה כסף זה תוקצב בסוף?

דניאל דדון: כרגע בשנת 2021 הסעיף לא רלוונטי, הוא ייכנס לתוקף רק בשנת 2022.

דניאל דדון: לשנה הזו אנחנו מתקצבים בדרך תמיכות של 3א' לבתי חולים ציבוריים.

יצחק פינדרוס: לבתי החולים הציבוריים כמה כסף מתוקצב ב-3א'?

דניאל דדון: בסך הכול, ללא הכללית, 960 מיליון שקל, כולל הכללית יש סכום של עוד כמה מאות מיליונים.

יצחק פינדרוס: כמה הוא עמד ב-2020?

דניאל דדון: אני צריך לבדוק לך.

יצחק פינדרוס: אני רוצה לדעת למה לייחס אותו.

דניאל דדון: ב-2020 עמד סכום דומה.

ינון אזולאי: איפה אני רואה את ההסכם עם בתי חולים ציבוריים?

יצחק פינדרוס: זה מה שהוא אומר, שזה ה-960, שזה עדיין לא מופיע לפי סעיף 9.

דניאל דדון: נכון, סעיף 9 בעצם מדבר על הקצאה דרך ביטוח לאומי והיא תיכנס לתוקף רק מ-2022.

דניאל דדון: 2021 אנחנו עדיין מתקצבים את בתי החולים הממשלתיים דרך הסובסידיה ואת בתי החולים הציבוריים ואת בתי החולים של כללית באמצעות תמיכות של 3א' והסכמי הייצוב במקרה של כללית.

יצחק פינדרוס: ואתה אומר שפה בתקציב מגולם 960 מיליון.

דניאל דדון: נכון.

ינון אזולאי: המכון לרפואה משפטית, כמה היה לו בפעם שעברה?

דניאל דדון: הסכומים לא השתנו משמעותית.

ינון אזולאי: אבל מה שהובטח שזה ייפתח גם בשעות נוספות, יותר מאשר יש היום, אז איפה אתה רואה את זה?

יצחק פינדרוס: עבדו עליהם, עבדו על רע"מ.

יצחק פינדרוס: הבטיחו לרע"מ שזה ייפתח 24 שעות.

ינון אזולאי: אמר שר הבריאות שהוא מבחינתו לא צריך את החוק, הוא מתקצב את זה - - -

ולדימיר בליאק: ינון, מה השאלה?

ינון אזולאי: השאלה שלי, אם באמת לא צריך את החוק וזה נמצא פה, אז צריך להיות משמעותי, כי זה גידול של עוד כמעט יום וחצי בשבוע מלבד עוד שעות שהם רוצים.

יואב הכט: אני אשמח להתייחס לשאלה.

יואב הכט: החלטות, כמו שנאמר גם קודם לכן, מאז שהוכן התקציב, כמו גם ההחלטה הזו, להבנתי, לא משוקפות בהצעה הנוכחית מכיוון שהיא הוכנה לפני שהן התקבלו.

ולדימיר בליאק: סעיף 24, מי בעד?

ולדימיר בליאק: מי נגד?

ולדימיר בליאק: מי נמנע?

ולדימיר בליאק: אושר.

יצחק פינדרוס: רביזיה.

ולדימיר בליאק: סעיף 25.

שלומית ארליך: סעיף 25, הרשות לניצולי שואה, אין לזה דפי החלפה.

שלומית ארליך: בסעיף ההוצאה 5,431,381,000.

שלומית ארליך: הוצאה מותנית בהכנסה 66,490,000, שיא כוח אדם 107.

יצחק פינדרוס: עוד פעם את אותה שאלה, סתם להבין, ביחס ל-2020 היה שינוי?

אסף וקסלר: התקציב ב-2021 בפער של 10 מיליון שקלים נמוך יותר מהתקציב של 2020.

ינון אזולאי: מאיזה סיבה הוא נמוך?

אסף וקסלר: עלי יכול לענות מהזום, בסופו של דבר מדובר בתשלומים לפי חוק שמבוצעים לפי העלויות בפועל בהתאם לכמות הזכאים ואלה שנשארים בחיים.

יצחק פינדרוס: מה ההוצאה המותנית בהכנסה פה?

עלי בינג: זה הסכמים עם הוועדה של הגרמנים שנותנים תשע שעות סיעוד לניצולי שואה, זה ממומן בחלקו על ידי הכסף הגרמני וכסף על ידי הכסף הישראלי.

עלי בינג: החלק שאנחנו מקבלים מהם זה ההוצאה המותנית בהכנסה.

ינון אזולאי: כל הסעיף הזה זה הרשות לניצולי השואה שעברה למשרד לשוויון חברתי?

עלי בינג: נכון.

ינון אזולאי: אז למה זה לא נמצא שם?

עלי בינג: זה סעיף תקציבי נפרד, גם כשזה ישב במשרד האוצר זה היה סעיף תקציבי נפרד והמשרד לשוויון חברתי מבחינת היקף התקציב שלו הוא כ-100 מיליון שקלים, זה סעיף תקציבי של למעלה מחמישה מיליארד, הוא מנוהל בנפרד ויש את המקום הנפרד של כל העולם של ניצולי השואה.

ינון אזולאי: כלומר, רק בהערה, אנחנו מחזקים את מה שפה בוועדת כספים אמרנו, שזה תקציב גדול פי כמה מהמשרד עצמו, זה היה בתור משרד לבד ולא בתוך שוויון חברתי, או לחזור למשרד האוצר, שאנחנו תמכנו בזה, ששם הוא היה כל השנים.

ולדימיר בליאק: סעיף 25, מי בעד?

ולדימיר בליאק: מי נגד?

ולדימיר בליאק: מי נמנע?

ולדימיר בליאק: אושר.

ינון אזולאי: רביזיה.

שלומית ארליך: סעיף 26, המשרד להגנת הסביבה.

שלומית ארליך: אין דפי החלפה.

שלומית ארליך: ההוצאה 405,394,000, הוצאה מותנית בהכנסה 877,481,000, הרשאה להתחייב 531,295,000, שיא כוח אדם 560.5.

יצחק פינדרוס: אני רוצה להבין פה, הדבר הכי בולט, ואנחנו דיברנו על זה כמה פעמים, הקרן לשמירת ניקיון זו הוצאה מותנית בהכנסה, אבל זה יוצא?

יצחק פינדרוס: זה לא יוצא?

יצחק פינדרוס: מה עשו עם זה עד היום מעבר להלוואות לתקציב?

יואב הכט: יש הוצאה של פחות או יותר 60% מההכנסות בשנה.

יצחק פינדרוס: לאן זה הולך היום?

יואב הכט: הרוב הולך לפרויקטים של תשתיות, לטיפול אלטרנטיבי בפסולת, לטיפול שהוא לא הטמנה.

יואב הכט: חלק מהכסף הולך גם לטיפול באזבסט וחלק מהכסף גם לחינוך והסברה, אבל עיקר הכסף הולך לטיפול החלופי בהטמנה.

יואב הכט: המשרד להגנת הסביבה מקדם עכשיו תכנית חדשה לטיפול בפסולת.

יואב הכט: היה שינו יש אסטרטגיה במהלך השנתיים האחרונות במשרד.

יצחק פינדרוס: כמה יוצא בפועל מהכסף הזה?

יואב הכט: סדר גודל של 300 מיליון שקל בשנה ורובו לפרויקטים של אלטרנטיבות להטמנה, למעשה מתקנים לטיפול בפסולת, מתקני מיון, מתקני טיפול בפסולת אורגנית, מתקנים כאלה.

יצחק פינדרוס: זה לא חוזר לרשויות?

יואב הכט: זה חוזר לרשויות במובן מסוים, כי זה מממן - - -

יצחק פינדרוס: כמה אחוז חוזר לרשויות בסופו של דבר?

יצחק פינדרוס: כאן מדובר שזה יחזור לרשויות.

יואב הכט: בסופו של דבר הכול חוזר לרשויות כי זה מסייע בהקמה של מתקנים שהם תחליפיים להטמנה לכן זה מוזיל את העלויות לרשויות.

ולדימיר בליאק: לא, לא בגלל זה.

יואב הכט: לא כל הכסף מנוצל בשלב הזה בגלל שלוקח זמן להוציא את הפרויקט לפועל, אלה פרויקטים ארוכי טווח.

ינון אזולאי: פעולות יחידות המשרד, מה זה?

יואב הכט: זה כולל גם את הפעולות של אשכול תעשיות, כל הסיפור של ניטור האוויר, היתרי פליטה של מפעלים, וכל מיני פרויקטים שהמשרד עושה, בין היתר סבסוד אוטובוסים חשמליים, טיפול בלישמניה.

ינון אזולאי: כמה סך הכול אוטובוסים חשמליים שנמצאים לנו היום?

נעמה לזימי: 250.

ינון אזולאי: 250 אוטובוסים היום פעילים בארץ?

יואב הכט: אני לא יודע להגיד לך מספר מדויק, אבל היה תקצוב במהלך 2019 של אוטובוסים חשמליים ויש גם עוד פול של אוטובוסים חשמליים שהשנה הם מתוקצבים.

יצחק פינדרוס: אני מבקש התייעצות סיעתית לפני הצבעה.

ינון אזולאי: איפה אמור להשתקף פה הכסף שאמור להיכנס מהחד פעמי?

יואב הכט: ב-2021 לא צפוי להיכנס כסף מהחד פעמי מאחר - - -

ינון אזולאי: אבל הוא נכנס בנובמבר.

יואב הכט: הוא נכנס בנובמבר, אבל ההכנסות לא מגיעות באופן ישיר.

ינון אזולאי: אבל הם יגיעו בסופו של דבר.

יואב הכט: הם יגיעו בסוף 2021, זה לא רלוונטי לתקציב 2021.

יואב הכט: רק לשם הבהרה לעניין מס חד פעמי, מס חד פעמי לא הולך למשרד להגנת הסביבה, הוא נכנס להכנסות המדינה.

ינון אזולאי: והפיקדון מהבקבוקים?

יואב הכט: הפיקדון מגיע לקרן הניקיון, אתה יכול לראות את זה.

ינון אזולאי: לחשבון הפיקדון של קרן - - -

יצחק פינדרוס: זה הולך לגדול עכשיו, יש לכם בקבוקי משקה גדולים גם.

יואב הכט: בעיקרון ההכנסות מפיקדון חוזרות ללקוחות.

ינון אזולאי: אני לא חושב שכל הבקבוקים שפה, לצערי, לא הולכים בחזרה.

יואב הכט: ההכנסות לקרן זה מקנסות שמוטלים על חברות משקאות שלא עומדות ביעדים שהוצבו להם.

יצחק פינדרוס: הכנסות הקרן זה גם מהרשויות המקומיות ומפינוי האשפה שלהם.

יואב הכט: הקרן המרכזית זה של חשבון ההטמנה, שזה מה שמגיע מהרשויות, כן.

ולדימיר בליאק: אנחנו יוצאים להתייעצות סיעתית.

ולדימיר בליאק: חוזרים בעשרה אחת.

ולדימיר בליאק: מי בעד?

ולדימיר בליאק: מי נגד?

ולדימיר בליאק: מי נמנע?

ולדימיר בליאק: אושר.

ולדימיר בליאק: סעיף 26 אושר.

שלומית ארליך: סעיף 27, הקצבות לביטוח לאומי.

שלומית ארליך: הוצאה 65,145,274,000.

שלומית ארליך: אין דפי החלפה.

ולדימיר בליאק: שאלות?

ולדימיר בליאק: אין.

ולדימיר בליאק: סעיף 27, מי בעד?

ולדימיר בליאק: מי נגד?

ולדימיר בליאק: מי נמנע?

ולדימיר בליאק: אושר.

ולדימיר בליאק: 27 אושר.

שלומית ארליך: סעיף 29, משרד הבינוי והשיכון.

שלומית ארליך: אין דפי החלפה.

שלומית ארליך: הוצאה 258,863,000, הוצאה מותנית בהכנסה 18,993,000, שיא כוח אדם 565.

ולדימיר בליאק: שאלות?

ולדימיר בליאק: סעיף 29, מי בעד?

ולדימיר בליאק: מי נגד?

ולדימיר בליאק: מי נמנע?

ולדימיר בליאק: אושר.

ולדימיר בליאק: 29 אושר.

שלומית ארליך: סעיף 30, משרד העלייה והקליטה, אין דפי החלפה.

שלומית ארליך: הוצאה 1,599,754,000, הוצאה מותנית בהכנסה 106,000,000, הרשאה להתחייב 948,825,000, שיא כוח אדם 451.5, משרות עב"צ 22.

ולדימיר בליאק: סעיף 30, מי בעד?

ולדימיר בליאק: מי נגד?

ולדימיר בליאק: מי נמנע?

ולדימיר בליאק: אושר.

ולדימיר בליאק: 30 אושר.

בצלאל סמוטריץ': רביזיה.

שלומית ארליך: סעיף 31, הוצאות ביטחוניות שונות.

שלומית ארליך: אין דפי החלפה.

שלומית ארליך: הוצאה 8,922,917,000, הוצאה מותנית בהכנסה 278,000,000, הרשאה להתחייב - - - שיא כוח אדם 73.

נעמה לזימי: רק רציתי לשאול על סעיף 30 האם מגולם פה עליית יהודי אתיופיה, אבטחה לשרה?

אסף וקסלר: בממשלה אושרה תכנית להעלאת שארית יהודי אתיופיה, היא מגולמת בתקציב, להבנתי, אבל דניאל - - -

נעמה לזימי: אני ממש אהיה קצרה, סעיף 29, הדיור הציבורי, לא מופיע איפה זה נמצא והאם מגולם פה שיפוצי הדירות של הדיור הציבורי שנכנסו באוגוסט?

אסף וקסלר: דיור ציבורי סעיף 70, לא סעיף 29, סעיף 29 זה מטה משרד השיכון.

נעמה לזימי: מעולה, ושיפוצי הדירות?

אסף וקסלר: גם סעיף 70.

נעמה לזימי: תודה.

נעמה לזימי: על אתיופיה לא ענו עדיין.

אסף וקסלר: אנחנו נעביר לך תשובה.

נעמה לזימי: תודה רבה.

ולדימיר בליאק: 31.

ולדימיר בליאק: מי בעד?

בצלאל סמוטריץ': רגע, לא הבנתי את ההסבר מה זה הוצאות ביטחוניות שונות?

אמיר רשף: זה סעיף של הוצאות ביטחוניות שונות, הוא נידון במפורט בוועדה המשותפת.

בצלאל סמוטריץ': הבנתי.

ולדימיר בליאק: 31, מי בעד?

ולדימיר בליאק: מי נגד?

ולדימיר בליאק: מי נמנע?

ולדימיר בליאק: אושר.

ולדימיר בליאק: סעיף 31 אושר.

שלומית ארליך: סעיף 33, משרד החקלאות, יש לו דפי החלפה.

שלומית ארליך: בהוצאה במקום 1,846,143,000 בדף ההחלפה 1,849,143,000.

שלומית ארליך: בהוצאה מותנית בהכנסה אין שינוי, 303,588,000, הרשאה להתחייב אין שינוי, 598,343,000.

שלומית ארליך: שיא כוח אדם 1,480 ומשרות בלתי צמיתות 215.5.

אסף וקסלר: ההחלפה נוגעת לתחום מספר 3, תכנית מספר 1, תיקון מאפס בטור ההוצאה לשלושה מיליון עבור נושא עיקור החתולים וטיפול בחתולי רחוב.

בצלאל סמוטריץ': אפשר להסביר פה גם כן את ההוצאות המותנות בהכנסות?

בצלאל סמוטריץ': גם פה זה סכומים מאוד גדולים.

בצלאל סמוטריץ': נניח אפילו הוצאות שוטפות לפעילות המשרד, מאיפה יש הכנסות?

תמר לוי בונה: בתוך המשרד יש לך גם את השירותים הווטרינריים וגם את הגנת הצומח, כל חיסון שמתקבל הוא מתקבל באגרה, כמובן קבועה לפי חוק, ויש לך גם את מה שמקבל הציבור באגרות, חיסון כלבים, תרכיבי כלבת וכו'.

בצלאל סמוטריץ': ותמיכות לחקלאות, מאיפה יש הכנסות?

תמר לוי בונה: לפני זה יש את התקציבים של מכון וולקני שמקבלים הכנסות מקרנות ולכל מיני מענקים וגרנטים לחוקרים שם.

תמר לוי בונה: תמיכות ומחקרים לחקלאות, אני אפתח את זה.

בצלאל סמוטריץ': אז אני אשאל בינתיים, עד שהם מחפשים, מִנהלת תנופה, נסגרת, לא נסגרת, יש פה 72 מיליון שקלים, מה מהותם?

בצלאל סמוטריץ': זה משהו שנמצא בהולד, תיאורטית התקבלה החלטה לסגור אותם מזמן.

תמר לוי בונה: זה כמעט הכול תשלומים לפי חוק.

תמר לוי בונה: יש לך תיקים, כשאתה סוגר תיק אחד ונפתחים לך כמה תיקים קדימה, כמעט אין שם כסף שהוא לא תשלומים מכוח חוק פיצוי מפוני גוש קטיף.

בצלאל סמוטריץ': אבל החוק הזה לא תוקצב בזמנו?

תמר לוי בונה: יש תיקים משפטיים, זה כמעט הכול פיצויים לפי מה שפוסק בית משפט, אז כל פעם אתה מגיע לאיזה סגירה של פסק דין ואז אחרי זה - - -

בצלאל סמוטריץ': אז איך את יודעת כמה כסף לשים שם?

תמר לוי בונה: זה הכול לפי תחזיות ביצוע.

בצלאל סמוטריץ': אז אם את מקבלת פסק דין יותר גדול ממה ש –

תמר לוי בונה: נכון, זה חשיפה, אבל בסך הכול אתה רואה סטטיסטית כמה יוצא, גם הזרם הולך וקטן, יש שם מנהלת מאוד רצינית שיודעת לאמוד את הדברים האלה.

בצלאל סמוטריץ': אז מה זה הרשאות להתחייב שם?

תמר לוי בונה: בתנופה אתה שואל?

בצלאל סמוטריץ': כן, יש שלושה מיליון הרשאה להתחייב.

גלעד קריב: זה 3,000 בהרשאה להתחייב.

גלעד קריב: התקצוב שם הוא טכני, זה תקנות שמוגדרות כתקנות הרשאה ולכן מתקצבים שם.

בצלאל סמוטריץ': מה זה תקציב פעולות, 09.01?

ולדימיר בליאק: זה אותו סכום, זה התנופה, לא?

גלעד קריב: אלה הפעולות המקצועיות של תנופה, זה תפעול של המנהלת.

בצלאל סמוטריץ': מה קרה עם המנהלת?

בצלאל סמוטריץ': הרי המנהלת תיאורטית נסגרה.

בצלאל סמוטריץ': מה שאמרו קודם זה לתיקי פיצויים שמתבררים משפטית.

תמר לוי בונה: לא, יש שם מנהלת שעובדת.

גלעד קריב: לפי התחזית של המשרד המנהלת צריכה להמשיך לפעול גם ב-2021.

גלעד קריב: לגבי ההכנסה המיועדת והוצאה מותנית בתכנית 06.02 מדובר על 3.3 מיליון.

בצלאל סמוטריץ': לא, מה פתאום?

בצלאל סמוטריץ': 06.02 יש לך מותנית הכנסה 17.806 מיליון.

תמר לוי בונה: יש כל מיני השתתפויות במחקרים, חבר הכנסת סמוטריץ', זה סכום יחסית קטן.

גלעד קריב: יש השתתפות של רשות מקרקעי ישראל בפעולות של משרד החקלאות, ביניהן תמיכה בקציר מוקדם של חיטה, ביניהן מגורונים כחלק מהחלטת ממשלה ומחקרים של משרד החקלאות.

בצלאל סמוטריץ': איפה נמצא פה הגרעינים המשימתיים?

גלעד קריב: גרעינים משימתיים עברו למשרד ההתיישבות, הם היו במשרד החקלאות בתקציב 2019.

בצלאל סמוטריץ': עכשיו זה מופיע אצלנו במשרד ראש הממשלה, ב-04.

גלעד קריב: כן, בדיוק.

בצלאל סמוטריץ': תודה רבה.

ינון אזולאי: אני רוצה התייעצות.

ולדימיר בליאק: חוזרים ב-1:03.

בשעה 00: (היו"ר אלכס קושניר)

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

אלכס קושניר: סעיף 34, משרד האנרגיה.

שלומית ארליך: סעיף 34, משרד האנרגיה, אין דפי החלפה.

שלומית ארליך: הוצאה 529,154,000, הוצאה מותנית בהכנסה 12,773,000, הרשאה להתחייב 857,362,000, שיא כוח אדם 351.5.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

שלומית ארליך: סעיף 35, הוועדה לאנרגיה אטומית.

שלומית ארליך: הוצאה 145,880,000.

עופר כסיף: למה אין פירוט?

עופר כסיף: אפשר פה פירוט?

אלכס קושניר: דיברנו על זה.

עופר כסיף: לא שמעתי ספציפית על זה.

אלכס קושניר: בבקשה, תסביר.

אמיר רשף: הפירוט של הסעיף התקציבי הזה ניתן בוועדה המשותפת לוועדת חוץ וביטחון וועדת כספים.

עופר כסיף: איפה אנחנו יכולים לראות אותו?

אמיר רשף: הוא נידון בוועדה המשותפת לוועדת חוץ וביטחון וועדת הכספים.

עופר כסיף: לא איפה הוא נידון, איפה אפשר לראות אותו.

אמיר רשף: אפשר לראות אותו בחומר שהוגש לוועדה המשותפת.

אלכס קושניר: זה חומר שהוא מסווג.

עופר כסיף: אה.

עופר כסיף: אז תגידו שאנחנו מקבלים פה עוד סעיף בתקציב מבלי לדעת על מה, מבלי לדעת מה המשמעויות שלו.

אלכס קושניר: כן, כל תקציב משרד הביטחון, כולל החלק הזה.

אלכס קושניר: מי בעד הסעיף?

אלכס קושניר: מי נגד?

עופר כסיף: איך אפשר להצביע כשאנחנו לא יודעים?

נעמה לזימי: עופר, אנחנו יודעים, היינו ימים ולילות יחד עם אנשי האוצר ושאלנו, באמת באמת.

עופר כסיף: אז למה אני לא יכול לקבל את הפרטים?

נעמה לזימי: למה לא טרחת לבוא?

נעמה לזימי: אושר.

אלכס קושניר: קדימה.

אלכס קושניר: סעיף 36.

שלומית ארליך: סעיף 36, תעסוקה.

שלומית ארליך: אין דפי החלפה.

שלומית ארליך: ההוצאה 4,205,208,000, הוצאה מותנית בהכנסה 38,291,000, הרשאה להתחייב, 806,846,000, שיא כוח אדם 1,527.5.

אלכס קושניר: מי בעד סעיף 36?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

אלכס קושניר: סעיף 37.

שלומית ארליך: סעיף 37, משרד התיירות, אין דפי החלפה.

שלומית ארליך: הוצאה 544,998,000, הוצאה מותנית בהכנסה 6,122,000, שיא כוח אדם 173.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

אלכס קושניר: אני רק רוצה לעדכן את חברי הוועדה, ב-1:40 אנחנו נעשה רביזיות על הסעיפים שהוגשו עליהם רביזיות עד עכשיו.

שלומית ארליך: סעיף 38, כלכלה ותעשייה, אין דפי החלפה.

שלומית ארליך: הוצאה 7,015,813,000, הוצאה מותנית בהכנסה 567,051,000, הרשאה להתחייב 2,557,609,000, שיא כוח אדם 552.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

שלומית ארליך: סעיף 39, משרד התקשורת.

שלומית ארליך: הוצאה 80,589,000, הוצאה מותנית בהכנסה 32,269,000, שיא כוח אדם 163, משרות בלתי צמיתות 3.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

שלומית ארליך: סעיף 40, משרד התחבורה.

שלומית ארליך: הוצאה 525,992,000, הוצאה מותנית בהכנסה 222,379, הרשאה להתחייב 102,515,000, שיא כוח אדם 862.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

עופר כסיף: למה השירות המטאורולוגי מסונף לפה?

אלכס קושניר: תמיד זה היה ככה.

עופר כסיף: אני סתם מסתקרן.

שלומית ארליך: סעיף 41, הרשות הממשלתית למים וביוב.

שלומית ארליך: אין דפי החלפה.

שלומית ארליך: הוצאה 105,030,000, שיא כוח אדם 198, משרות בלתי צמיתות 5.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

שלומית ארליך: סעיף 42, מענקי בינוי ושיכון.

שלומית ארליך: הוצאה 3,295,689,000.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

שלומית ארליך: סעיף 43, המרכז למיפוי ישראל.

שלומית ארליך: אין דפי החלפה.

שלומית ארליך: הוצאה 97,647,000, הוצאה מותנית בהכנסה 20,859,000, שיא כוח אדם 221.

ינון אזולאי: רק שאלה קטנה, מיפוי ישראל תחת איזה משרד זה?

אסף וקסלר: מיפוי זו יחידת סמך של משרד השיכון.

ינון אזולאי: ולמה זה לא שם?

אסף וקסלר: זו יחידת סמך עצמאית.

ינון אזולאי: זה כמו תאגיד?

אסף וקסלר: זה גוף ממשלתי לגמרי, אבל יחידה עצמאית.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

שלומית ארליך: בסעיף 45 יש דפי החלפה, תשלום ריבית ועמלות.

שלומית ארליך: הוצאה במקום 41,103,651,000 בדפי ההחלפה 40,990,095,000.

יואב הכט: יש שני שינויים.

יואב הכט: שינוי ראשון בתחום 7, תכנית מספר 1, קודם היה אפס ועכשיו יש 120 מיליון בגין אג"ח מיועדות, חוק שהתקבל כאן בוועדה.

יואב הכט: במסגרת החוק נדרש תיקון לפתוח תכנית חדשה, זו התכנית שבה זה תוקצב.

יואב הכט: תיקון שני - - -

אלכס קושניר: מי בעד?

ינון אזולאי: יש תיקון שני.

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מה?

אלכס קושניר: סליחה?

ינון אזולאי: הוא אמר תיקון שני.

אלכס קושניר: מה התיקון השני?

יואב הכט: דפי ההחלפה נוגעים לשתי תכניות, זו תכנית אחת, תכנית שנייה בתחום מספר 5, תכנית מספר 2, יש הפחתה מ-12,582,323,000 ל-12,468,767,000.

אלכס קושניר: סעיף 46.

נעמה לזימי: למה זה לא תחת תקציב של משרד הביטחון?

אלכס קושניר: חוק חיילים משוחררים?

אמיר רשף: כי זה הוגדר, למיטב זיכרוני בחוק שזה צריך להיות בסעיף תקציבי נפרד ומשם זה נולד, זו הוצאה מכוח חוק.

נעמה לזימי: כי זה אגף במשרד הביטחון.

אלכס קושניר: זה קרן לחיילים משוחררים במשרד הביטחון.

אלכס קושניר: סעיף 46, היו דפי החלפה?

שלומית ארליך: סעיף 46, חוק חיילים משוחררים, אין דפי החלפה.

שלומית ארליך: הוצאה 2,470,406,000.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

שלומית ארליך: סעיף 47 הוא סעיף הרזרבה הכללית, אנחנו משאירים אותו לסוף וחוזרים אליו בסוף.

שלומית ארליך: סעיף 51, דיור ממשלתי, אין דפי החלפה.

שלומית ארליך: הוצאה 576,809,000, הוצאה מותנית בהכנסה 2,167,283,000, הרשאה להתחייב 6,006,086,000.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

יואב הכט: כבוד היושב ראש, יש לי תיקון למה שאמרתי קודם לגבי סעיף 45.

אלכס קושניר: בבקשה.

יואב הכט: התיקון שנגע לאג"ח מיועדות לא רלוונטי לשנת 2021, הוא נכון רק לשנת 2022.

אלכס קושניר: אוקיי.

אלכס קושניר: סעיף 52.

שלומית ארליך: סעיף 52, המשטרה ובתי הסוהר.

שלומית ארליך: אין דפי החלפה.

שלומית ארליך: הוצאה 355,485,000, הוצאה מותנית בהכנסה - - -

ינון אזולאי: זה היה.

תמר לוי בונה: זה חלק מהפיתוח.

ינון אזולאי: שם גם היה פיתוח, לא?

תמר לוי בונה: חלק מהרכיבים מופיעים כאן, הפיתוח ההארדקור, בינוי, טכנולוגיות וכו' וכמעט כל התקציב מופיע ב-07 וגם של הכבאות.

ינון אזולאי: יש בינוי של בתי סוהר?

תמר לוי בונה: כן, בטח.

ינון אזולאי: איפה הוא?

תמר לוי בונה: פה.

שלומית ארליך: הוצאה מותנית בהכנסה 29,128,000, הרשאה להתחייב 550,752,000.

אלכס קושניר: סעיף 52, מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

שלומית ארליך: סעיף 54, רשויות פיקוח.

שלומית ארליך: אין דפי החלפה.

שלומית ארליך: הוצאה 1,664,227,000, הוצאה מותנית בהכנסה 62,896,000, הרשאה להתחייב 575,697,000, שיא כוח אדם 1,017.

אסף וקסלר: רשויות פיקוח, זה מגוון רחב של רשויות, חלקן מתחת משרדים, חלקן יחסית עצמאיות.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

שלומית ארליך: סעיף 60, חינוך.

שלומית ארליך: אין דפי החלפה.

שלומית ארליך: הוצאה 2,632,417,000, הוצאה מותנית בהכנסה 826,000,000, הרשאה להתחייב, 3,115,726,000.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

ינון אזולאי: בחינוך זה משקף לנו משהו במעונות היום שעכשיו נכנסים או עוד לא?

מוחמד ח'לאילה: עדיין לא.

ינון אזולאי: וב-2022 גם?

מוחמד ח'לאילה: ככל שיעבור אז כן.

ינון אזולאי: לא משקף כלום, לא בבינוי ולא ב-?

מוחמד ח'לאילה: לא.

יצחק פינדרוס: בבניית כיתות זה אותו תקציב שהיה ב-2019 וב-2020 או שמשהו השתנה שם?

מוחמד ח'לאילה: תכנית החומש לשנים 22' עד 26' עומדת על 17,000 כיתות, כמו תכנית החומש הקודמת.

יצחק פינדרוס: בדיוק אותו מספר?

מוחמד ח'לאילה: אותו מספר.

שלומית ארליך: סעיף 67, בריאות.

שלומית ארליך: יש דפי החלפה.

שלומית ארליך: בהוצאה היה במקור 1,107,396,000 ובדף ההחלפה 1,112,396,000, הוצאה מותנית בהכנסה ללא שינוי, 147,920,000, הרשאה להתחייב ללא שינוי, 934,383,000.

שלומית ארליך: בטבלה שהעברתם יש טעות במספר התכנית, זה מופיע כ-67.52.03 וצריך להיות 67.25.03.

שלומית ארליך: שימו לב אם צריך שם תיקון, זה מופיע פעמיים.

אסף וקסלר: 67.25.03.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

אלכס קושניר: אני מבקש להטיל רביזיה על סעיף מספר 45.

שלומית ארליך: תשלום ריבית ועמלות.

ינון אזולאי: זה רביזיה?

אלכס קושניר: כן.

ינון אזולאי: אנחנו מצטרפים אליך.

אלכס קושניר: על כל הרביזיות אנחנו נדון ב-1:48.

שלומית ארליך: סעיף 68, רשות האוכלוסין, אין דפי החלפה.

שלומית ארליך: הוצאה 838,684,000, הוצאה מותנית בהכנסה 97,453,000, שיא כוח אדם 2,130.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

שלומית ארליך: סעיף 70, שיכון, יש דפי החלפה.

ינון אזולאי: תדע לך שאני מתאפק לא לשאול פה שאלות, אחי.

ינון אזולאי: יש פה שאלות.

שלומית ארליך: יש דפי החלפה.

שלומית ארליך: במקור היה 1,993,505,000 ובדפי ההחלפה ההוצאה היא 1,994,005,000.

שלומית ארליך: הוצאה מותנית בהכנסה ללא שינוי, 3,667,767,000, הרשאה להתחייב ללא שינוי, 6,068,982,000.

יצחק פינדרוס: רק שאלה קצרה.

שלומית ארליך: רגע, רק שיסביר את ההבדלים.

אסף וקסלר: בדפי ההחלפה יש שינוי בתחום מספר 7 תכנית מספר 1, קודם כי האפס ועכשיו מוצע לשים שם 500,000.

אלכס קושניר: מאיזה סיבה?

אסף וקסלר: שיפוץ מוסדות דת.

אלכס קושניר: זה כסף קואליציוני?

ינון אזולאי: זה מה שאמרת שהוסיפו שם, שיש 40 מיליון בערך שם כסף קואליציוני?

אסף וקסלר: בסעיף 70 יש רק 500,000 תוספת.

ינון אזולאי: אבל בסך הכללי היה - - -

אסף וקסלר: עיקר התקציב הוא בסעיף 22.

נעמה לזימי: מה ששאלתי לפני כן, איפה פה זה הדיור הציבורי ושיפוצי הדירות?

אסף וקסלר: ב-70.05.07 ו-70.05.05.

יצחק פינדרוס: רק שאלה.

יצחק פינדרוס: מגזרי מיעוטים יש לך ב-03.02, אחרי זה יש לך 03.04 מגזר מיעוטים וציבור ביישובי המיעוטים.

אסף וקסלר: הסיבה היא, הראשון זה לבנייה חדשה והשני זה לפיתוח מרקם ותיק.

יצחק פינדרוס: ומגזרי מיעוטים זה גם אגף החרדי, כאילו, חצי תקן שם?

אסף וקסלר: המגזר החרדי לא בתוך התכנית הזו.

עופר כסיף: אבל מתוך כל הסכום שמופיע פה רק 1.335 מיליון זה התקציב למה שאתם מכנים מיעוט?

אלכס קושניר: 133 מיליון.

עופר כסיף: סליחה, 133 מיליון.

אלכס קושניר: מי בעד הסעיף?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: סעיף 70 התקבל.

שלומית ארליך: סעיף 73, מפעלי מים, אין דפי החלפה.

שלומית ארליך: הוצאה 692,506,000, הרשאה להתחייב 928,475,000.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

שלומית ארליך: סעיף 76, תעשייה, אין דפי החלפה.

שלומית ארליך: הוצאה 96,770,000, הוצאה מותנית בהכנסה 120,268,000, הרשאה להתחייב 256,677,000.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

שלומית ארליך: סעיף 78, תיירות, אין דפי החלפה.

שלומית ארליך: הוצאה 394,987,000, הוצאה מותנית בהכנסה 100,862,000, הרשאה להתחייב 213,000,000.

ינון אזולאי: מה זה מענקים?

נעם דהן: המענקים זה הוצאה עבור מענקי השקעה שניתנים על פי חוק עידוד השקעות הון במסגרת הרשאה להתחייב, שהיא מהווה את המסגרת התקציבית שעל בסיסה משרד התיירות מנפיק כתבי אישור עבור מענקי השקעה למתקני אחסון מלונאיים.

אופיר כץ: המענקים להקמת בתי מלון זה אחיד לכל הארץ?

נעם דהן: זה 20% מההשקעה למעט קו החוף שבין תל אביב להרצליה.

אופיר כץ: יש בזה העדפה כלשהי לפריפריה, נגיד אם מקימים את זה בצפון או בדרום?

נעם דהן: לא, המענקים הם לפי ערי ליבה שמשרד התיירות הגדיר כערים תיירותיות.

אלכס קושניר: סעיף 78, מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: יש לך פה מה לעשות.

שלומית ארליך: סעיף 79, תחבורה, אין דפי החלפה.

שלומית ארליך: הוצאה 35,769,095,000, הוצאה מותנית בהכנסה 1,291,074,000.

אופיר כץ: יש הבדל בין עיר תיירותית כמו תל אביב לעיר תיירותית כמו טבריה.

נעמה לזימי: היא אמרה חוץ מקו תל אביב והרצליה.

נעם דהן: תל אביב והרצליה לא מקבלות מענקים, כל קו החוף הזה לא זכאים למענקים.

שלומית ארליך: אני בסעיף 79, תחבורה, הרשאה להתחייב 74,758,670,000.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

שלומית ארליך: סעיף 83, הוצאות פיתוח אחרות, אין דפי החלפה.

שלומית ארליך: הוצאה 3,776,540,000, הוצאה מותנית בהכנסה 1,152,200,000, הרשאה להתחייב 2,416,560,000.

אופיר כץ: שאלה, מה זה פיתוח משרד ראש הממשלה?

ולדימיר בליאק: זה גם אני רציתי לשאול.

אלכס קושניר: זו תכנית כוללת, יש לך פירוט, דיגיטל וסייבר, ירושלים ומורשת, יהדות התפוצות ופרויקטי פיתוח.

אלכס קושניר: 03 זו תכנית ואז יש לך למטה פירוט.

טל שחם: התכנית הראשונה זה תכנית של דיגיטל וסייבר, זה תכנית הפיתוח של ישראל דיגיטלית ושל רשות התקשוב, שיושבות תחת מערך הדיגיטל הלאומי, ותכנית הפיתוח של מערך הסייבר הלאומי בתחום הסייבר בממשלה.

עופר כסיף: זה לא שיפוץ של בלפור, נכון?

טל שחם: לא.

עופר כסיף: ומטוס פרטי זה בתחבורה או פה?

נעמה לזימי: זה הממשלה הקודמת.

אופיר כץ: זה כבר שולם, אבל לא מנצלים את זה.

טל שחם: זה ב-04.

טל שחם: זה לא מפה ולא מפה, זה מסעיף ראש הממשלה.

אלכס קושניר: מה עם המטוס?

טל שחם: הוא בשלבי אישור על ידי רת"א.

ינון אזולאי: רק אני מבקש בקשה, לפרוטוקול שיהיה, ברגע שיהיה מוכן לטיסה כל דבר עובר פה בוועדת כספים לאישור, אנחנו רוצים לעשות סיבוב טיסה כדי לראות שבאמת הוא עובד והכול בסדר.

ינון אזולאי: שחס וחלום שלא יקרה כלום, ראש ממשלה בכל אופן.

אלכס קושניר: סעיף 83, מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

שלומית ארליך: סעיף 84, תשלום חובות, אין דפי החלפה.

שלומית ארליך: ההוצאה 122,809,371,000.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

שלומית ארליך: סעיף 89, מפעלי משרד ראש הממשלה והאוצר, אין דפי החלפה.

שלומית ארליך: ההוצאה 457,842,000, שיא כוח אדם 121.5.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד.

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

עופר כסיף: רציתי לשאול.

אלכס קושניר: תשאל סליחה.

עופר כסיף: מה זה כולל?

עופר כסיף: מה זה מפעלי משרד ראש הממשלה.

עופר כסיף: מה הכוונה בזה?

אלכס קושניר: כתוב לך, מדפיס ממשלתי, פעילות לשכת פרסום ממשלתית ורזרבה, שאין בה כלום.

שלומית ארליך: סעיף 93, בתי חולים לבריאות הנפש, אין דפי החלפה.

ינון אזולאי: ראינו את זה כבר, בבריאות ראינו לבריאות הנפש.

אסף וקסלר: צריך לזכור, דיברנו על זה הבוקר בדיון, אנחנו עכשיו בסעיפי המפעלים העסקיים ולכן זה התקציב של אותו מפעל עסקי.

אסף וקסלר: בסעיף 24, של משרד הבריאות, יש תקצוב ש – זה העלות של זה בתקציב.

אופיר כץ: בבתי החולים אתם מראים את ההכנסות שהן כמו ההוצאות, נכון?

אסף וקסלר: נכון, המפעלים העסקיים הם למעשה מאוזנים בצד ההכנסה ובצד ההוצאה.

אופיר כץ: הרי הם תמיד מסיימים בגירעונות.

אסף וקסלר: בדיוק התחלתי להגיד, רכיבים שמתקצבים מתוך תקציב השנה באים לידי ביטוי בסעיפים הקודמים שעברנו, לדוגמה במקרה הזה בסעיף 24, משרד הבריאות, באים לידי ביטוי הסובסידיות שמגיעות לבתי החולים.

אופיר כץ: לא, אבל בית החולים, אתה מתקצב בתחילת השנה, אבל אתה לא יודע כמה גירעון יהיה, אתה יודע כמה הוא מתחיל, אתה לא יודע כמה הוא מסיים, אז איך אתה יודע כמה לתקצב את זה?

אסף וקסלר: זה נכון להרבה דברים בתקציב.

אופיר כץ: אני מתמקד בבתי החולים.

אסף וקסלר: גם בבתי חולים התקציב בנוי על אומדנים ותחזיות, יש לנו הרבה נתונים מהעבר, תחזיות למה צפוי בשנה הקרובה.

אסף וקסלר: 2021 זה קצת יותר קל כי אנחנו כבר בסוף השנה, אבל ב-2022 יש לנו תחזיות ואומדנים לגבי מה יקרה.

אסף וקסלר: ככל שאנחנו נטעה בתחזיות ויהיו שינויים במהלך השנה אנחנו נבוא לוועדה לבצע את ההתאמות הנדרשות.

אופיר כץ: מהניסיון של העבר בבתי חולים בדרך כלל יש פתאום גרף כזה שעולה בגירעון או שבדרך כלל זה מה שאתם מצפים בגירעון?

אסף וקסלר: קשה לתת תשובה נכונה לכל דבר.

דניאל דדון: בשנים האחרונות יחסית לא הייתה חריגה משמעותית בין התחזית למה שהיה בפועל.

אופיר כץ: בשנתיים האחרונות?

דניאל דדון: בשנה שעברה קשה להגיד בגלל הקורונה, אבל ב-2018, 2017 ו-2019 יחסית הייתה חריגה מאוד קטנה.

ינון אזולאי: שאלה, בתי החולים הממשלתיים, ההוצאה שלהם זה 12,185,618,000 ושאר בתי החולים, יכול להיות שזה לא מגיע לסכום הכולל ביחד, כל בתי החולים הממשלתיים?

אסף וקסלר: בתי חולים ממשלתיים זה סעיף 93.

ינון אזולאי: לא, אני רואה פה בפירוט ב-93, אם תסתכל, ב-94, סליחה, הגענו ל-94?

אלכס קושניר: לא, אנחנו ב-93.

שלומית ארליך: אני אקריא, כי לא סיימתי להקריא.

שלומית ארליך: ההוצאה זה 1,449,212,000, שיא כוח אדם 4,371.

אלכס קושניר: מי בעד הסעיף?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

אופיר כץ: רביזיה.

שלומית ארליך: סעיף 94.

שלומית ארליך: בתי חולים ממשלתיים, אין דפי החלפה, ההוצאה 12,185,618,000, שיא כוח אדם - - -

ינון אזולאי: רק שאלתי מקודם האם זה הגיוני ש-12.

ינון אזולאי: 185 מיליארד זה ההוצאה של בתי החולים הממשלתיים שהם בכמות שלהם שישה – סליחה, זה הממשלתיים, אתה צודק.

אסף וקסלר: שוב, זה כל התקציב שלהם למעשה.

ינון אזולאי: כן, של כל הממשלתיים, בסדר.

אלכס קושניר: סעיף 94, מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

שלומית ארליך: אנחנו עוברים לסעיף 95, נמל חדרה, זה בעמוד 745.

שלומית ארליך: אין דפי החלפה.

שלומית ארליך: הוצאה 41,994,000, שיא כוח אדם 7.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

שלומית ארליך: סעיף 98, רשות מקרקעי ישראל, אין דפי החלפה.

שלומית ארליך: הוצאה 16,351,056,000, הרשאה להתחייב 11,447,000,000, שיא כוח 790.

ינון אזולאי: איפה הכנסות של רשות מקרקעי ישראל?

נעמה לזימי: אין פה הכנסות.

ינון אזולאי: מה זה אין הכנסות?

ינון אזולאי: את יודעת איזה הכנסות יש להם?

אסף וקסלר: רמ"י מפעל עסקי, ההכנה שווה להוצאה במקרה הזה.

אסף וקסלר: זו ההגדרה של מפעלים עסקיים.

אסף וקסלר: היא מממנת את כל ההוצאות שלה מהכנסות.

ינון אזולאי: רמ"י מתוקצבת מעצמה, נכון?

ינון אזולאי: אין לה סעיף שמתקצב אותה?

אסף וקסלר: לא, כל ההוצאות שלה ממומנות מהכנסות שלה והפער בין ההכנסה להוצאה, היתרה, עוברת לקק"ל ולמדינה.

אלכס קושניר: סעיף 98, מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

שלומית ארליך: אנחנו חוזרים חזרה לסעיף 47, הרזרבה, שזה הרשאה להתחייב 10 מיליארד, שיא כוח אדם 733, משרות בלתי צמיתות 188.

אלכס קושניר: מי בעד הסעיף?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

שלומית ארליך: ודקה לפני שנעבור לריכוז התוספת הראשונה יש פה כמה הערות, דברים ששמנו אליהם לב בטבלה שהועברה אליכם על ההסכמים הקואליציוניים.

שלומית ארליך: בסעיף 24 שמופיע שם צריך להיות במקום 24.02.55 צריך להיות 24.02.05.

שלומית ארליך: זו התכנית המדויקת.

שלומית ארליך: לגבי סעיף 38, שמופיע 38.7.002.

שלומית ארליך: לא מצאנו לזה דף החלפה.

אסף וקסלר: זה תיקון שאנחנו מציעים לעשות לאחר העברת תקציב.

שלומית ארליך: זאת אומרת אין לזה דפי החלפה?

אסף וקסלר: אנחנו לא משנים את הצעת החוק, אלא נגיש תיקון לתקציב לאחר העברת החוק.

שלומית ארליך: אנחנו עברנו להערות לגבי הטבלה של מספרי תכניות שלא מצאנו אותן בדיוק כמו שהן מופיעות בטבלה, אז אנחנו רוצים רק לדייק.

שלומית ארליך: סעיף 15.11.01, שמתייחס להוצאות הביטחוניות.

שלומית ארליך: גם פה אין דף החלפה?

אסף וקסלר: גם במקרה הזה אנחנו מציעים במקום לתקן את החוק לעשות את העברת התקציב לאחר העברת החוק.

שלומית ארליך: זה לעניין הזה.

אלכס קושניר: נעמה לזימי, בבקשה.

נעמה לזימי: אני מחפשת את הסעיף.

ינון אזולאי: בינתיים היועצת המשפטית, תעירי את תשומת ליבנו לגבי נושא חדש, אנחנו רוצים לטעון וניר אורבך מחכה לדעת אם הוא יכול ללכת הביתה.

נעמה לזימי: חברי ועדת הכספים, נגב גליל, פיתוח הנגב והגליל, מספר תכנית 04,63.03, במקום מפעלי תרבות של תנועת תרבות - מפעלי תרבות כמנוע צמיחה בנגב ובגליל.

ינון אזולאי: כמה כסף יש שם?

נעמה לזימי: מיליון וחצי.

נעמה לזימי: תרבות בפריפריה, אנחנו בעד.

שלומית ארליך: אנחנו עוברים לתוספת הראשונה בעמוד 670, שזה הריכוז של התוספת הראשונה.

שלומית ארליך: אני מקריאה רק את הסך הכול הכללי, סך הכול כללי הוצאה 609,143,215,000, הוצאה מותנית בהכנסה 40,623,263,000, הרשאה להתחייב 160,950,017,000, שיא כוח אדם 89,449.

אלכס קושניר: מי בעד התוספת הראשונה?

אלכס קושניר: להרים את היד.

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: התוספת התקבלה.

אלכס קושניר: אנחנו עוברים לתקציב 2022.

שלומית ארליך: אנחנו עוברים לסעיף 01, בעמוד 760.

שלומית ארליך: נשיא המדינה ולשכתו, אין לזה דפי החלפה.

שלומית ארליך: ההוצאה היא 59,910,000, הוצאה מותנית בהכנסה 1,829,000, שיא כוח אדם 80.5.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

שלומית ארליך: סעיף 02, הכנסת, יש לו דפי החלפה.

שלומית ארליך: בהצעת החוק היה 928,091,000 הוצאה, בדף ההחלפה 927,776,000.

שלומית ארליך: הוצאה מותנית בהכנסה, היה בהצעת החוק 180 ובדף ההחלפה אין התייחסות.

שלומית ארליך: הרשאה להתחייב נשארה אותו דבר, 140,120,000.

שלומית ארליך: שיא כוח אדם היה בהצעת החוק 825 והשתנה בדף ההחלפה ל-846.

שלומית ארליך: משרות בלתי צמיתות נותר אותו דבר, 68.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

שלומית ארליך: סעיף 04, משרד ראש הממשלה, יש דפי החלפה.

שלומית ארליך: בהצעת החוק היה 3,078,240,000, בדף ההחלפה 3,091,740,000.

שלומית ארליך: הוצאה מותנית בהכנסה נותר ללא שינוי, 15,570,000.

שלומית ארליך: הרשאה להתחייב נותר ללא שינוי, 1,206,138,000.

שלומית ארליך: שיא כוח אדם נותר ללא שינוי 1,798.5.

שלומית ארליך: משרות בלתי צמיתות נותר ללא שינוי, 833.5.

אופיר כץ: שאלה, אפשר את 2020 במשרדי ממשלה ולשכות שרים, מה היה התקציב?

קריאה: לא היה תקציב ב-2020.

אופיר כץ: 2019.

אופיר כץ: קדנציה קודמת.

אסף וקסלר: ב-2019 התקציב עמד על 222 מיליון, במשרדי ממשלה ולשכות שרים.

טל שחם: אבל צריך להגיד שנוספו משרדים חדשים וגם הועברו משרדים בין 2020 ל-2021 ו-2022, לדוגמה המשרד לקידום חברתי, הרבה מהפעילות שלו היא פעילות שהועברה מסעיף 07, מהמשרד לבטחון פנים לדוגמה.

טל שחם: כלומר זה לא פעילות חדשה, יותר כמו העברה בין סעיפים.

אופיר כץ: בסדר, זה לא פעילות חדשה, אבל אתה אומר 222 מיליון?

טל שחם: גם המשרד להתיישבות הוא משרד חדש בתוך סעיף 04, גם בו יש 130 מיליון שקלים חדשים.

אופיר כץ: אבל זה כמעט פי שלושה.

טל שחם: אני סופר לך אותם, 130 מיליון על המשרד להתיישבות, המשרד לקידום קהילות גם 100 ומשהו.

אסף וקסלר: כן, מערך הדיגיטל הלאומי יש גידול מאוד משמעותי.

טל שחם: מערך הדיגיטל הלאומי אוחד מתכנית אחרת בתוך 04, מתכנית 51, חלק מרשות התקשוב עברה למטה ל-52.

טל שחם: משרד ראש הממשלה החליפי.

אופיר כץ: אבל לסייבר אני רואה שיש בנפרד.

טל שחם: כן, מערך הסייבר הוא לא בתוך מערך הדיגיטל.

אלכס קושניר: סעיף 04, מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

שלומית ארליך: 05, משרד האוצר.

שלומית ארליך: הוצאה 1,275,973,000, הוצאה מותנית בהכנסה - - -

אופיר כץ: איפה המשרד של אלי אבידר פה בכל הסיפור?

טל שחם: ב-04.52.09.

שלומית ארליך: 05, משרד האוצר.

שלומית ארליך: הוצאה 3,275,972,000, הוצאה מותנית בהכנסה 335,985,000, שיא כוח אדם 7,596.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

שלומית ארליך: סעיף 06, משרד הפנים.

שלומית ארליך: הוצאה 284,918,000, הרשאה להתחייב 15,993,000, שיא כוח אדם 711.5, משרות בלתי צמיתות 37.5.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

שלומית ארליך: סעיף 07, המשרד לבטחון פנים, יש דף החלפה.

שלומית ארליך: הוצאה, בהצעת החוק היה 20,583,402,000, בדף ההחלפה 20,588,402,000.

שלומית ארליך: הוצאה מותנית בהכנסה אין שינוי, 748,057,000.

שלומית ארליך: הרשאה להתחייב אין שינוי, 3,047,229,000.

שלומית ארליך: שיא כוח אדם 41,172.5, משרות בלתי צמיתות 1,714.5.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

אופיר כץ: המשרות זה משטרה, שב"ס, כבאות, הכול?

אסף וקסלר: כן.

אסף וקסלר: מרבית המשרות הן שב"ס.

שלומית ארליך: סעיף 08, משרד המשפטים, אין דפי החלפה.

שלומית ארליך: ההוצאה 4,233,479,000, הוצאה מותנית בהכנסה 1,103,311,000, שיא כוח אדם 8,980.5, משרות בלתי צמיתות 830.5.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

שלומית ארליך: סעיף 09, משרד החוץ.

שלומית ארליך: הוצאה 1,758,817,000, הוצאה מותנית בהכנסה 78,184,000, שיא כוח אדם 1,063.5, משרות בלתי צמיתות 30.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

שלומית ארליך: סעיף 10, מטה לביטחון לאומי.

שלומית ארליך: הוצאה 49,674,000, שיא כוח אדם 73.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

שלומית ארליך: סעיף 12, גמלאות ופיצויים.

שלומית ארליך: הוצאה 20,298,652,000, הוצאה מותנית בהכנסה 788,971,000.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

שלומית ארליך: סעיף 13, הוצאות שונות.

שלומית ארליך: בהוצאה 2,712,381.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

שלומית ארליך: סעיף 14, בחירות ומימון מפלגות.

שלומית ארליך: הוצאה 154,952,000, שיא כוח אדם 33.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

אלכס קושניר: כפי שאמרתי בפעם הקודמת, כשדיברנו על תקציב 2021, התקציב של ועדת הבחירות יבוא אלינו לאישור הוועדה לשנה הבאה.

אופיר כץ: על איזה בחירות?

אלכס קושניר: לא, ועדת הבחירות.

אלכס קושניר: כל שנה ועדת הכספים מאשרת תקציב לוועדת בחירות.

אופיר כץ: לא, מה זה הבחירות?

אלכס קושניר: מה זה הבחירות?

אלכס קושניר: בחירות.

אופיר כץ: זה כל שנה?

אופיר כץ: יש שינוי.

אלכס קושניר: לא, ועדת הבחירות המרכזית מתקיימת כל הזמן, היא לא נעלמת.

אופיר כץ: 154 מיליון כשאין בחירות?

אלכס קושניר: תסתכל, יש בפנים את ההוצאות לבחירות בשנים הקודמות.

שלומית ארליך: סעיף 15, משרד הביטחון.

שלומית ארליך: הוצאה 59,685,323,000, הוצאה מותנית בהכנסה 15 מיליארד, הרשאה להתחייב 42,860,000,000, שיא כוח אדם 2,178, משרות בלתי צמיתות 73.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

שלומית ארליך: סעיף 16, הוצאות חירום.

שלומית ארליך: הוצאה 754,092,000, הוצאה מותנית בהכנסה 59,519,000, הרשאה להתחייב 144,001,000, שיא כוח אדם 39.5.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

ינון אזולאי: יש לי שאלות על הסעיפים האלה, אבל בגלל שזה ביטחוני וזה מסווג אז אני לא שואל.

אלכס קושניר: תודה רבה.

שלומית ארליך: סעיף 17, תיאום הפעולות בשטחים.

שלומית ארליך: הוצאה 118,530,000, הוצאה מותנית בהכנסה 223,126,000, שיא כוח אדם 267.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

שלומית ארליך: סעיף 18, רשויות מקומיות.

שלומית ארליך: הוצאה 6,308,069,000, הרשאה להתחייב 546,825,000.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

שלומית ארליך: סעיף 19, מדע, תרבות וספורט, יש דפי החלפה.

שלומית ארליך: בהצעת החוק הופיע 2,580,314,000, בדף ההחלטה 2,591,564,000.

שלומית ארליך: הוצאה מותנית בהכנסה נותר ללא שינוי, 72,050,000, הרשאה להתחייב נותר ללא שינוי, 575,060, שיא כוח אדם נותר ללא שינוי 264.

שלומית ארליך: תסביר רק את דף ההחלפה.

אסף וקסלר: השינוי בתכנית 19.44.01 בגין המסמך הקואליציוני שהוצג לוועדה.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

ינון אזולאי: רק שאלה, יש פה את שני המיליון של רבני הספורט.

אלכס קושניר: קודם כל הסעיף התקבל.

אסף וקסלר: יש פה תקציבים לתמיכה ברבנים, ליד בן צבי, לחיזוק מעמד המאמן, לשימור אתרים.

ינון אזולאי: מה זה, רב שמחזק את המאמן?

אסף וקסלר: זה נושאים נפרדים.

שלומית ארליך: סעיף 20, משרד החינוך, יש דף החלפה.

שלומית ארליך: ההוצאה בהצעת החוק מופיע 67,519,358,000, בדף ההחלפה 67,566,708,000.

שלומית ארליך: הוצאה מותנית בהכנסה נותר ללא שינוי 3,062,195,000.

שלומית ארליך: הרשאה להתחייב נותר ללא שינוי 1,898,000,000.

שלומית ארליך: שיא כוח אדם 2,438.5.

יצחק פינדרוס: כל המספרים שירדו ב-2021 בחינוך זה קורונה?

אסף וקסלר: כן.

יצחק פינדרוס: המספרים ירדו דרמטית.

אסף וקסלר: כן, בתקציב 2021 יש 70 מיליארד שקל שהם הוצאות קופסת הקורונה, שאנחנו משקפים אותם בתקציב ולמעשה מה שלא יבוצע במהלך 2021 יעבור לעודפים לשנת 2022, אבל הוא לא בתקציב המקורי.

אלכס קושניר: סעיף 20, מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

אלכס קושניר: רביזיה.

אלכס קושניר: צריך גם ב-22 לעשות את השינוי הזה ומכינים דפי החלפה, אז יש רביזיה על סעיף 20.

בצלאל סמוטריץ': אתה רוצה שנשאל שאלות בינתיים?

אלכס קושניר: לא צריך, מתקדמים.

בצלאל סמוטריץ': יש המון שאלות, אני מתגבר ממש.

ג'ידא רינאוי-זועבי: תודה, בצלאל.

שלומית ארליך: סעיף 21, ההשכלה הגבוהה.

שלומית ארליך: גם פה יש דף החלפה.

שלומית ארליך: בהצעת החוק היה 12,261,980,000, בדף ההחלפה 12,266,980,000.

אופיר כץ: אין עדיין הקמת אוניברסיטה חדשה.

אופיר כץ: אני חוזר על זה ששרת החינוך הייתה בוועדת הכספים והיא בישרה לנו על הקמת אוניברסיטה חדשה ואנחנו לא רואים את זה, לא ב-2021 ולא ב-2022.

אסף וקסלר: השינוי הוא בתכנית 21.12.01 בגין ההסכמות הקואליציוניות שמובאות במסמך.

אלכס קושניר: תודה.

אלכס קושניר: מי בעד הסעיף?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

שלומית ארליך: סעיף 22, המשרד לשירותי דת.

שלומית ארליך: אין דפי החלפה.

שלומית ארליך: ההוצאה 762,478,000, הוצאה מותנית בהכנסה 13,535,000, הרשאה להתחייב 46,600,000, שיא כוח אדם 504.5, משרות בלתי צמיתות 25.

יצחק פינדרוס: פה בבתי הדין הרבניים עוד פעם פחות מ-21.

אופיר כץ: גם בתי העלמין, יש משהו שאתם יודעים?

יצחק פינדרוס: הוא אמר מקודם שיש עלייה כל שנה.

ינון אזולאי: אני באמת שואל את הקואליציה, לא היה גבר אחד, גם אישה, אחד שישים כסף קואליציוני על בתי עלמין?

ינון אזולאי: מה, אתם מפחדים להגיע לשם?

אופיר כץ: כמה היה ב-2021?

נעמה לזימי: ינון, אתם פשוט לא עושים אחד ועוד אחד, איזה רפורמה הייתה לנו?

נעמה לזימי: העלאת גיל הפרישה, למה?

נעמה לזימי: כי תוחלת החיים עולה, המשמעות פחות קברים.

ינון אזולאי: אבל צופה פני עתיד.

יפתח עשהאל: ב-2022 התקציב יעמוד על 25.

אופיר כץ: לא, בתי העלמין, כמה היה תקציב ב-2021?

אסף וקסלר: זה בהתאם למה שמובא בהצעת התקציב, אני יכול שנייה לבדוק.

יצחק פינדרוס: אבל בתי הדין הרבניים, למה ירד?

יפתח עשהאל: בתי הדין הרבניים עיקר הירידה היא בפלאטים של החלטת הממשלה, עיקר התקציב הוא גם שכר, דיברנו על זה ב-2021, זה בגלל פרישה של רבנים וכניסה של דיינים - - -

יצחק פינדרוס: אבל אמרנו שיש תכנית ועודד פלוס וועדה וצריכים להגדיל ואתה יורד.

יפתח עשהאל: אני מזכיר, בסוף הרבה מהתקציב מנווטים אותו למערכת המחשוב החדשה ויש גם עודפים רבים של בתי הדין גם לפיתוח בתי דין חדשים וגם לפיתוח מערכת מחשוב חדשה.

יצחק פינדרוס: אבל אם אין לך מזכירות ושרתים ועובדים אז מה, תעשה הרכב על מה?

יצחק פינדרוס: הרי הבעיה היא שאין לך עובדים, דיברו על כל הבעיות האלה, אמרתם שאתם מגדילים, הייתי רואה לפחות אותו דבר, אבל אתה אומר שגם קיצצת, איך אתה חושב שתתפתח?

יפתח עשהאל: עיקר הקיצוץ זה שכר, כפי שאמרתי, בגלל האיוש של הדיינים החדשים ופרישה של דיינים ותיקים יותר עם שכר גבוה והתקינה עולה, שלושה דיינים חדשים שנותנים מענה ל - - -

יצחק פינדרוס: ב-21' ו-22' התקינה עולה שוב?

יפתח עשהאל: לא, אותה עלייה בתקינה, שלושה דיינים - - -

יצחק פינדרוס: מה זה אותה עלייה?

יצחק פינדרוס: אותה עלייה זה אותם דיינים שנכנסו ב-21' ולא פיטרו אותם ב-22' או שב-22' יש עוד שלושה?

יפתח עשהאל: אותם שלושה.

יפתח עשהאל: זה התווספות של הרכב דיינים חדש.

יצחק פינדרוס: ב-22' לא נוסף הרכב.

יפתח עשהאל: לא נוסף הרכב.

אלכס קושניר: סעיף 22, מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

שלומית ארליך: סעיף 23, משרד הרווחה, יש דפי החלפה.

שלומית ארליך: בהוצאה היה בהצעת החוק 9,712,856,000, בדף ההחלפה 9,738,606,000.

שלומית ארליך: הוצאה מותנית בהכנסה נותר ללא שינוי, 2,792,784,000.

שלומית ארליך: הרשאה להתחייב 130 מיליון, שיא כוח אדם 3,537.5, משרות בלתי צמיתות 20.

שלומית ארליך: תסביר את דף ההחלפה, אסף.

אסף וקסלר: בתכנית 23.09.02 בגין ההסכמות הקואליציוניות שמובאות במסמך.

אופיר כץ: מה זה שירותים לזקן שאין שם כסף?

אסף וקסלר: אני יכול לבדוק את זה.

אלכס קושניר: יכול להיות שזה עבר לשוויון חברתי?

אלכס קושניר: הצבעה

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

שלומית ארליך: סעיף 24, משרד הבריאות.

שלומית ארליך: יש דפי החלפה.

שלומית ארליך: בהוצאה בהצעת החוק היה 44,002,027,000, בדף ההחלפה 44,023,752,000.

שלומית ארליך: הוצאה מותנית בהכנסה נותר ללא שינוי 4,358,975,000.

שלומית ארליך: הרשאה להתחייב נותר ללא שינוי 906,234,000.

שלומית ארליך: שיא כוח אדם 7,617 ומשרות בלתי צמיתות 790.5.

אופיר כץ: שאלה.

אופיר כץ: בכספים הקואליציוניים ראיתי חמישה מיליון שקלים לתכנון בית חולים קרית אתא, נכון?

אלכס קושניר: נכון.

אופיר כץ: ב-22' לא מתחיל התקצוב של זה?

אלכס קושניר: לא, התכנון לוקח זמן.

אופיר כץ: ולמה זה בכספים הקואליציוניים ולא פה?

אופיר כץ: תכנון של בית חולים בכספים הקואליציוניים, מה הקשר?

אלכס קושניר: היה צריך להוסיף כסף לתכנון ואנחנו, כחברי ועדת כספים, החלטנו לעשות את זה.

אופיר כץ: למה?

אלכס קושניר: היה חסר כסף בתכנון.

אופיר כץ: למה זה לא נכנס בתקציב?

אלכס קושניר: התקציב כבר פורסם, היינו צריכים להכניס את זה.

אופיר כץ: אבל גם עכשיו אתם עושים שינויים תוך כדי.

אלכס קושניר: כן, אבל החלטנו, כחברי ועדת הכספים, זיהינו את הפער הזה והחלטנו לתקצב את זה.

אלכס קושניר: ב-22' מתחילים תכנון.

אופיר כץ: מתוך חמישה המיליון?

אלכס קושניר: כן.

אופיר כץ: אני מקווה שהעתיד של בית החולים לא יהיה כמו העתיד של האוניברסיטה שאנחנו מגלים שנעלמת לנו.

אסף וקסלר: גם פה השינוי הוא בגין ההסכמות הקואליציוניות שמפורטות במסמך, בתכנית 24.20.04.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

שלומית ארליך: סעיף 25, בעמוד 787, הרשות לניצולי שואה.

שלומית ארליך: אין דפי החלפה.

שלומית ארליך: הוצאה 5,143,656,000, הוצאה מותנית בהכנסה 66,490,000, שיא כוח אדם 106.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

שלומית ארליך: סעיף 26, המשרד להגנת הסביבה, אין דפי החלפה.

שלומית ארליך: ההוצאה 428,523,000, הוצאה מותנית בהכנסה 877,481,000, הרשאה להתחייב 653,190,000, שיא כוח אדם 582.5.

בצלאל סמוטריץ': אדוני היושב ראש, משפט אחד, רוצה פה למחות על עוול היסטורי שלפיו בקרן לשמירת הניקיון רשויות ביהודה ושומרון לא יכולות לקבל ממנה תקציב בשל העובדה שמקורה של הקרן הזו זה 1% מהכנסות רמ"י?

קריאה: לא, זה היטל הטמנה.

קריאה: היטל הטמנה זה מקורה של הקרן הזו.

קריאה: אתה מדבר על קרן שטחים.

בצלאל סמוטריץ': שהיא איפה?

קריאה: ברמ"י.

בצלאל סמוטריץ': היא לא פה בכלל?

קריאה: לא.

בצלאל סמוטריץ': טוב, אז אני לא מוחה.

ינון אזולאי: למה אתה לא מוחה?

ינון אזולאי: תמחה, שמאותה קרן אתם לא מקבלים.

בצלאל סמוטריץ': לא, זה לא קשור לסעיף.

אלכס קושניר: סעיף 26, מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

שלומית ארליך: סעיף 27, הקצבות לביטוח הלאומי, אין דפי החלפה.

שלומית ארליך: ההוצאה 49,997,529,000.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

שלומית ארליך: סעיף 29, משרד הבינוי והשיכון, אין דפי החלפה.

שלומית ארליך: ההוצאה 256,349,000, הוצאה מותנית בהכנסה 18,993,000, שיא כוח האדם 559.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

שלומית ארליך: סעיף 30, משרד העלייה והקליטה.

שלומית ארליך: אין דפי החלפה.

שלומית ארליך: הוצאה 1,600,293,000, הוצאה מותנית בהכנסה מיליון, הרשאה להתחייב 607,550,000, שיא כוח האדם 457.5, משרות בלתי צמיתות 22.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

שלומית ארליך: סעיף 31, הוצאות ביטחוניות שונות, אין דפי החלפה.

שלומית ארליך: הוצאה 10,251,251,000, הוצאה מותנית בהכנסה 278 מיליון, הרשאה להתחייב 2,705,000,000, שיא כוח האדם 72.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

שלומית ארליך: סעיף 33, משרד החקלאות, יש דפי החלפה.

שלומית ארליך: בהצעת החוק ההוצאה הייתה 1,949,827,000, בדף ההחלפה 1,958,827,000.

שלומית ארליך: הוצאה מותנית בהכנסה היה ללא שינוי, 245,588,000.

שלומית ארליך: הרשאה להתחייב נותר ללא שינוי 995,697,000.

שלומית ארליך: שיא כוח האדם ללא שינוי 1,466.

שלומית ארליך: משרות בלתי צמיתות ללא שינוי, 215.5.

אופיר כץ: התמיכות בחתולים זה יותר מכל התמיכות צער בעלי חיים?

אלכס קושניר: כן, היה 4.5 מיליון, הוסיפו שישה.

אופיר כץ: כל התקציב של זה תשעה מיליון.

בצלאל סמוטריץ': אם מסרסים את החתולים ב-2021 מאיפה ייוולדו חתולים ל-2022?

ינון אזולאי: ולכן בא החשש שלי, שלא ישתמשו בכסף הזה נכון ובמקום לסרס אותם יעודדו את הילודה.

אלכס קושניר: מי בעד סעיף 33?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

שלומית ארליך: סעיף 34, משרד האנרגיה.

שלומית ארליך: הוצאה 586,192,000, הוצאה מותנית בהכנסה 12,773,000, הרשאה להתחייב 372,237,000, שיא כוח אדם 355.5.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

שלומית ארליך: סעיף 35, הוועדה לאנרגיה אטומית.

שלומית ארליך: הוצאה 147,927,000.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

שלומית ארליך: סעיף 36, תעסוקה, יש לו דפי החלפה.

שלומית ארליך: בהצעת החוק ההוצאה הייתה 3,395,011,000, בדף ההחלפה ההוצאה היא 3,397,511,000.

שלומית ארליך: הוצאה מותנית בהכנסה נותרה ללא שינוי 38,291,000.

שלומית ארליך: הרשאה להתחייב נותרה ללא שינוי 819,656,000.

שלומית ארליך: שיא כוח האדם נותר ללא שינוי, 1,475.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

שלומית ארליך: סעיף 37, משרד התיירות, אין לו דפי החלפה.

שלומית ארליך: ההוצאה 222,600,000, הוצאה מותנית בהכנסה 6,122,000, הרשאה להתחייב 17,300,000, שיא כוח אדם 176.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

שלומית ארליך: סעיף 38, כלכלה ותעשייה, אין דפי החלפה.

שלומית ארליך: הוצאה 2,847,886,000, הוצאה מותנית בהכנסה 567,051,000, הרשאה להתחייב 2,662,568,000, שיא כוח האדם 608.5.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

שלומית ארליך: סעיף 39, משרד התקשורת, אין דפי החלפה.

שלומית ארליך: הוצאה 85,017,000, הוצאה מותנית בהכנסה 232,269,000, שיא כוח האדם 161.5, משרות בלתי צמיתות 3.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

שלומית ארליך: סעיף 40, משרד התחבורה, אין דפי החלפה.

שלומית ארליך: הוצאה 549,172,000, הוצאה מותנית בהכנסה 222,379,000, הרשאה להתחייב 101,030,000, שיא כוח האדם 929.5.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

בצלאל סמוטריץ': איפה רואים את תקציבי הפיתוח של המשרד, באיזה סעיף זה?

אסף וקסלר: 79, בתחבורה.

אופיר כץ: יש פה את התקציבים של מס הגודש, שמתחילים להיערך לזה עם הטבעות?

אלכס קושניר: בתקציבי הפיתוח.

אופיר כץ: באיזה שנה זה מתחיל?

ולדימיר בליאק: בשנה הבאה, ב-2022.

בצלאל סמוטריץ': אתה תראה את זה בסעיף 71.

אסף וקסלר: ב-79.

שלומית ארליך: סעיף 41, רשות ממשלתית למים וביוב.

שלומית ארליך: הוצאה 119,200,000, שיא כוח האדם 196, משרות בלתי צמיתות 5.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

שלומית ארליך: סעיף 42, מענקי בינוי ושיכון.

שלומית ארליך: הוצאה 3,444,696,000.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

שלומית ארליך: סעיף 43, המרכז למיפוי ישראל.

שלומית ארליך: הוצאה 110,105,000, הוצאה מותנית בהכנסה 20,859,000, הרשאה להתחייב 12,276,000, שיא כוח האדם 219.5.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

שלומית ארליך: סעיף 45, תשלום ריבית ועמלות.

שלומית ארליך: יש לזה דף החלפה.

שלומית ארליך: בהצעת החוק ההוצאה 42,905,846,000, בדף ההחלפה 42,752,586,000.

אסף וקסלר: בדפי ההחלפה יש שני שינויים בסעיף הזה.

אסף וקסלר: הראשון, יואב התייחס לזה ביחס לשנת 2021, שהוא פתיחה של תכנית חדשה בהתאם להסכמות שהתקבלו בנושא האג"ח מיועדות.

אסף וקסלר: בנוסף יש פה עדכון כלפי מטה של עלויות הריבית בגין המלוות של המדינה.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

אלכס קושניר: אני מבקש להטיל רביזיה, דיון על כל הרביזיות ב-2:40.

אלכס קושניר: על שני סעיפים צריך להטיל רביזיה, על 20 ועל 45 בשתי השנים.

בצלאל סמוטריץ': אנחנו עושים את התיקון עכשיו ב-20 בשתי השנים.

אלכס קושניר: בטח.

בצלאל סמוטריץ': למה ב-2:40?

בצלאל סמוטריץ': אמרו שמדפיסים את זה כבר.

אלכס קושניר: לא, אני עכשיו הטלתי את הרביזיה על סעיף 45.

בצלאל סמוטריץ': לא, אבל על הרביזיה של 2021 אפשר להצביע ברגע שזה יהיה מוכן.

אלכס קושניר: כן.

שלומית ארליך: סעיף 46, חוק חיילים משוחררים.

שלומית ארליך: הוצאה 2,324,019,000.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

שלומית ארליך: סעיף 47, הרזרבה הכללית, אנחנו מדלגים עליו, משאירים אותו לסוף.

שלומית ארליך: אנחנו עוברים לסעיף 51, דיור ממשלתי.

בצלאל סמוטריץ': אלכס, יש פה בפנים את ממדים ללימודים?

אלכס קושניר: כן, בקרן לחיילים משוחררים.

אלכס קושניר: 100 מיליון שקל.

קריאה: בתקציב 2022 מתוקצבים 100 מיליון שקלים לטובת התכנית.

שלומית ארליך: סעיף 51, דיור ממשלתי.

שלומית ארליך: הוצאה 795,372,000, הוצאה מותנית בהכנסה 2,648,325,000, הרשאה להתחייב 4,334,874,000.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

שלומית ארליך: סעיף 52, המשטרה ובתי הסוהר.

בצלאל סמוטריץ': שימו לב למה שדיברנו קודם, יש פה בינוי בתי משפט 56 מיליון שקלים, בתי הדין הרבניים יש אפס.

בצלאל סמוטריץ': בניגוד למה שאמרתם קודם, בהמלצה של דוח פלוס יש - - - מה יש ב-52 שאין במשרד לבט"פ, שם יש את כל המשטרה ושב"ס?

אסף וקסלר: סעיף 52 זה הוצאות הפיתוח עבור משטרה ושב"ס, זה בעיקר הוצאות בינוי של תחנות משטרה ובתי סוהר.

אופיר כץ: בונים בית סוהר חדש?

אסף וקסלר: יש הרחבה של שלושה בתי סוהר, בית סוהר אלה, בית סוהר נפחא ובית סוהר עופר, בונים עוד כ-1,200 מקומות כליאה.

אופיר כץ: מה עם כלא מגידו, לא בתכניות?

אסף וקסלר: כלא מגידו הוא בשלבי תכנון מוקדמים.

אופיר כץ: כמה שנים הוא בשלבי תכנון?

אסף וקסלר: יש מחשבות במטרה לקדם את הנושא הזה.

תמר לוי בונה: בסעיף 07, שכבר הצבעתם עליו, יש עשרה מיליון שקל לתכנון של מגידו, רק לרכיב התכנון האדריכלי המקדמי.

שלומית ארליך: סעיף 52, המשטרה ובתי הסוהר, אין דפי החלפה.

בצלאל סמוטריץ': רגע, סעיף 53 לא מצביעים כי אין כלום?

אסף וקסלר: כן, סעיף 53 נסגר.

אלכס קושניר: רגע, אנחנו בסעיף 52.

שלומית ארליך: הוצאה 478,759,000, הוצאה מותנית בהכנסה 25 מיליון, הרשאה להתחייב 557,400,000.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

אופיר כץ: יש לי שאלה.

אופיר כץ: יש פה עוד הוצאה לגבי בתי הכלא בעקבות הבריחה שהייתה, שינוי, איטום או משהו שעושים עכשיו בכל בתי הכלא בנוסף למה שקיים?

אסף וקסלר: יש הוצאה נוספת שכבר אושרה והחלה לצאת לדרך במהלך התקציב ההמשכי.

אסף וקסלר: אם הוועדה תרצה יהיה אפשר להעביר פירוט יותר מדויק, אבל ועדת החריגים שמתנהלת בתקציב ההמשכי נדרשה לזה ותקצבה רכיב מסוים לצורך זה.

אופיר כץ: רק בבתי הכלא הביטחוניים?

אסף וקסלר: אני לא יודע עד כמה אני יכול לפרט בהרחבה בנושא הזה.

ינון אזולאי: אז אני אשאל רק שאלה קטנה, אם יש כסף לתכניות.

אלכס קושניר: אתה יודע מה הכי חשוב במקרה הזה?

אלכס קושניר: לא לפרסם את השינוי באינטרנט.

אסף וקסלר: כבר ב-2021 נעשות פעולות.

ינון אזולאי: מה שאופיר שואל, האם בחלק מהתקציב יהיו הסעות לאסירים שלא יצטרכו לברוח ברגל דרך השדה?

אופיר כץ: אני אגיד לך למה אני שואל, איפה שאני גר יש את שאטה לשמאלי, מגידו לימיני, אני צריך לראות שאתם אוטמים שם כמו שצריך.

שלומית ארליך: סעיף 53, זה צריך להיות למעלה משפטים ובתי משפט.

שלומית ארליך: יש שם טעות וזה בעצם לא מתוקצב.

בצלאל סמוטריץ': אז תיקנת למשפטים?

בצלאל סמוטריץ': זה נושא חדש, לא?

שלומית ארליך: איתי, צריך לראות שלמעלה הכותרת תהיה זהה.

אלכס קושניר: סעיף 53, מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף אושר.

אופיר כץ: אבל לא רשום פה כלום.

אלכס קושניר: כן, הוא לא מתוקצב, אין בו כסף.

שלומית ארליך: שיסבירו למה.

אסף וקסלר: אני אסביר.

אסף וקסלר: אנחנו בסעיפי הפיתוח, בעבר הוצאות הבינוי של בתי המשפט הוקצו דרך הסעיף הזה, השתתפות לסעיף 51, כלומר עברו גב אל גב לסעיף 51 ויצאו משם.

אסף וקסלר: ייעלנו את המנגנון של התקצוב של בינוי בתי משפט ותקצבנו את זה כבר ישירות בסעיף 51 תחת הדיור הממשלתי שמנהל את הפרויקטים בין כה וכה.

אופיר כץ: אז למה לא להוריד את זה?

אסף וקסלר: מבחינתנו הסעיף הזה מאופס.

אלכס קושניר: אני מבקש לחזור לרביזיות.

אלכס קושניר: בצלאל, אתה רוצה שנדון עכשיו שעל 2021 או שבעוד 25 דקות נדון על כולם?

בצלאל סמוטריץ': לא, אני אשמח שנדון עכשיו אם אתה מוכן.

אלכס קושניר: חבר'ה, אני חוזר חזרה לתקציב 2021 שעליו הוגשו רביזיות.

אלכס קושניר: אני מבקש לדון ברביזיות האלה.

בצלאל סמוטריץ': רגע, האם מקובל עליך וגם עליך שנצביע קודם על הרביזיה של סעיף 20 ואם היא תתקבל והתיקון יבוצע נמשוך את כל שאר הרביזיות?

ינון אזולאי: אנחנו בעד.

אלכס קושניר: לא, יש שתיים.

בצלאל סמוטריץ': אם אפשר דקה לנמק את הרביזיה של סעיף 20?

אלכס קושניר: בבקשה.

בצלאל סמוטריץ': אנחנו ביקשנו את הרביזיה מכיוון שלמרות שהממשלה סיכמה בשתי פעימות, אחת בהחלטת הממשלה באוגוסט, שהוסיפה 200 מיליון שקלים לתקנת מוסדות תורניים, 69.02, ובמסמך שהוצג לנו היום בוועדת הכספים 207 מיליון נוספים, למרות זאת התקציב הזה לא נכנס עכשיו כבר אל תוך התקנה, מה שאומר שהוא יצטרך לחכות לחוות דעת משפטיות ואחר כך להגיע כאן לפנייה נוספת.

בצלאל סמוטריץ': הישיבות קיבלו מתחילת השנה בערך 50% מהתקציב של ה-804 שהיו כאן בבסיס של הקריאה הראשונה.

בצלאל סמוטריץ': אנחנו חושבים בסוף שזה הלחם והחלב של מורים, רבנים, של אברכים, שאמורים לקבל מלגות ולא מקבלים.

בצלאל סמוטריץ': נדמה לי שאחרי שהתקנה הזו מקוצצת גם עכשיו, המינימום שבמינימום זה שתימצא הדרך, תהיה חוות דעת משפטית, כפי שטענו כשדנו בגופו של הסעיף, הרי זה משהו שעובר כל שנה, הוא לא אמור להיות מורכב מדי ומה שאנחנו מבקשים זה שהרביזיה תתקבל.

בצלאל סמוטריץ': אני פונה באמת לשכל הישר וללב, נפתח את הסעיף, נעשה מה שצריך כדי להכניס כבר עכשיו את התוספת שכבר סיכמתם עליה אל תוך התקנה באופן שבו במידה שהתקציב יעבור בכנסת אפשר יהיה מיד להעביר את מלוא התקציב שאתם תכננתם בממשלה להעביר אל הישיבות.

בצלאל סמוטריץ': אני מקווה שהתקציב יועבר כמקובל רטרו מתחילת השנה וכך אפשר יהיה לשלם את המשכורות ואת המלגות ובאמת את הלחם והחלב של אנשים שמחכים לזה ונמצאים באמת בשכבות החלשות ביותר של החברה.

בצלאל סמוטריץ': זה לא אנושי להעביר את זה כפי שזה כאשר הכסף הוא קיים וזה רק טכניקה ובירוקרטיה, לא למשוך אותה עוד חודשים.

אלכס קושניר: כן.

אלכס קושניר: אני מבקש להצביע בעד הרביזיה.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הרביזיה התקבלה.

אלכס קושניר: כן, משרד האוצר, בבקשה.

איתי טמקין: שלומית עוד רגע תעדכן בדפי ההחלפה החדשים תעדכן בדפי ההחלפה החדשים שמבטאים את השינוי שחבר הכנסת סמוטריץ' דיבר עליו, נעדכן שלאור בקשתו של חבר הכנסת ושל יתר חברי הוועדה פנינו למשרד החינוך לקבל חוות דעת משפטית עוד הערב, חוות הדעת הזאת לאחר שהתקבלה מאפשרת את השינוי שאנחנו עושים כאן, אנחנו מגדילים את בסיס התכנית כבר בתקציב שיאושר, לא בתקציב על שינוייו, בפנייה תקציבית, אלא כבר בתקציב שיאושר באותם שני סיכומים שדיבר עליהם חבר הכנסת, כלומר אתם תראו תיכף בדפים ששלומית תציג הגדלה של סעיף משרד החינוך כבר כעת, מה שהיה מתוכנן להיות אחר כך.

איתי טמקין: ובסעיף 45, סעיף הריבית, אנחנו כרגע ניקח ממנו כסף כדי לממן את זה.

איתי טמקין: את תקציב הריבית נצטרך להשלים פה בחודש וחצי הקרובים עד סוף התקציב.

בצלאל סמוטריץ': וכך יהיה גם ב-2022?

איתי טמקין: כך גם ב-22', אותה פעולה חוזרת ב-2022.

בצלאל סמוטריץ': אדוני יושב הראש, אני מבקש להודות לך ולחברי הכנסת וכמובן מבקש להודות לאנשי משרד האוצר וליועץ המשפטי שלהם שכבר יצא וליועצת המשפטית של משרד החינוך שהבינו את החשיבות ונחלצו לטפל בעניין בצורה מהירה.

בצלאל סמוטריץ': אני חושב שאנחנו עושים עכשיו דבר חשוב מאוד ערכית וחברתית.

ינון אזולאי: אני גם רוצה להודות.

ינון אזולאי: אני חושב שזה דבר נכון.

ינון אזולאי: בצלאל, קודם כל תודה רבה לך גם על הערנות ותודה רבה.

ינון אזולאי: איתי, אתה אמרת שבשעה אחת שמעת מילה טובה, אז עוד פעם מילה טובה אליכם והפעם זה בלי רביזיה, וליושב ראש הוועדה ולכולם, תודה רבה לכם על ההיענות, אני חושב שכמו שבצלאל אמר, זה דבר חשוב מאוד, הלחם והחלב, ולא עשיתם את החשבון של קואליציה אופוזיציה ועל זה יישר כוח.

אלכס קושניר: טוב.

אלכס קושניר: אז עכשיו אני צריך להצביע על הסעיף החדש.

שלומית ארליך: כן, אז רק נקריא אותו.

שלומית ארליך: בעצם בהוצאה במקום 67,428,694,000 יבוא 67,636,134,000.

שלומית ארליך: בתחום תמיכה בנושא יהדות, במקום 827,918 יהיה 1,235,418,000.

שלומית ארליך: בתכנית מוסדות תורניים, במקום 804,705,000 יהיה 1,212,205,000 וברזרבות במקום 420,850,000 יהיה 220,850,000.

שלומית ארליך: בתכנית רזרבה לעמידה בהגבלה פיסקאלית, במקום 420,850,000 יהיה 220,850,000.

אלכס קושניר: אני רוצה להצביע על סעיף 20 לפי הנוסח החדש.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

אלכס קושניר: כרגע אנחנו עוברים להצבעה על רביזיה על סעיף 45.

בצלאל סמוטריץ': אנחנו, כמו שהבטחנו, מושכים את כל יתר הרביזיות.

אלכס קושניר: את 45 אל תמשוך.

בצלאל סמוטריץ': אנחנו את כל יתר הרביזיות מושכים, 45 זה שלך.

אלכס קושניר: אז כרגע אנחנו מצביעים על רביזיה על סעיף 45 על מנת לבצע את הפעולה המאזנת בעצם כדי להשאיר את מגבלת ההוצאה אותו דבר.

אלכס קושניר: כפי שהסביר חבר הכנסת סמוטריץ', אנחנו פשוט עושים שינוי טכני, מאוד מאוד חשוב, אבל טכני, לא מגדילים את הסכומים ולכן כרגע צריך להצביע על רביזיה על סעיף 45 על מנת לעשות פעולה מאזנת.

אלכס קושניר: מי בעד הרביזיה?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הרביזיה התקבלה.

שלומית ארליך: אז בעצם בסעיף 45, תשלום ריבית ועמלות, בהוצאה, במקום 40,990,095,000 יהיה 40,782,595,000.

שלומית ארליך: בתחום מלוות פנים במקום 33,978,630,000 יהיה 33,771,130,000 ובתכנית מלוות שכירים במקום 12,468,767,000 יבוא 12,261,267,000.

בצלאל סמוטריץ': יוגב, מה שעשיתם בשעתיים האחרונות זה דיברתם עם נגיד הבנק העולמי שהוא מוריד את הריבית ואז חסכתם עכשיו בריביות לשנה הבאה?

אלכס קושניר: מי בעד סעיף 45 לפי הנוסח החדש?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

אלכס קושניר: היות שכל הרביזיות לשנת 2021 הוסרו יש לנו שתי רביזיות.

שלומית ארליך: לא, ארבע.

אלכס קושניר: ארבע רביזיות שהגיש חבר הכנסת אחמד טיבי, אז אנחנו נצביע עליהן.

שלומית ארליך: שלא נמצא פה ולא יכול להסיר, אז נצביע עליהן.

שלומית ארליך: לסעיף 04, משרד ראש הממשלה.

אלכס קושניר: מי בעד הרביזיה?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: לא אושר.

אלכס קושניר: הרביזיה לא התקבלה.

שלומית ארליך: סעיף 15, משרד הביטחון.

אלכס קושניר: מי בעד הרביזיה?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: לא אושר.

אלכס קושניר: הרביזיה לא התקבלה.

שלומית ארליך: סעיף 16, הוצאות חירום אזרחיות.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: לא אושר.

אלכס קושניר: הרביזיה לא התקבלה.

שלומית ארליך: סעיף 17, תיאום הפעולות בשטחים.

אלכס קושניר: סעיף 17, מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: לא אושר.

אלכס קושניר: הרביזיה לא התקבלה.

אלכס קושניר: אם כך סיימנו את ההצבעה על החלק הכמותי של החוק.

שלומית ארליך: רק נאמר גם שהריכוז של התוספת הראשונה ישתנה בהתאם לתיקונים שעשינו בסעיף 20 ו-45.

אלכס קושניר: אני מטיל רביזיה על התוספת הראשונה בתקציב 2021.

שלומית ארליך: כדי שנוכל לתקן את המספרים של הריכוזים.

אלכס קושניר: כן, אז אנחנו נצביע עליה ביחד עם 2022 בשעה שלוש.

אלכס קושניר: אנחנו חוזרים לתקציב 2022.

שלומית ארליך: עצרנו בסעיף 54, רשויות פיקוח.

שלומית ארליך: הוצאה 2,378,677,000, הוצאה מותנית בהכנסה 33,886,000 הרשאה להתחייב, 1,051,845,000, שיא כוח אדם 1,042.5.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף אושר.

שלומית ארליך: סעיף 60, חינוך.

שלומית ארליך: אין לו דפי החלפה.

שלומית ארליך: הוצאה 2,198,058,000, הוצאה מותנית בהכנסה 500 מיליון, הרשאה להתחייב 2,875,321,000.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

שלומית ארליך: סעיף 67, בריאות.

שלומית ארליך: יש לו דף החלפה.

שלומית ארליך: בהצעת החוק ההוצאה הייתה 793,603,000, בדף ההחלפה ההוצאה היא 798,603,000.

שלומית ארליך: הוצאה מותנית בהכנסה נותרה ללא שינוי 99,130,000, הרשאה להתחייב נותרה ללא שינוי 1,201,832,000.

שלומית ארליך: תסביר, אסף, רק את ההחלפה.

אסף וקסלר: בסעיף 67, תכנית 25.03, גם כן בגין ההסכמות הקואליציוניות.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף אושר.

שלומית ארליך: סעיף 68, רשות האוכלוסין, הוצאה 876,823,000, הוצאה מותנית בהכנסה 105,463,000, הרשאה להתחייב 20 מיליון, שיא כוח האדם 2,129.5.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף אושר.

שלומית ארליך: סעיף 70, שיכון.

שלומית ארליך: גם לזה יש דף החלפה.

שלומית ארליך: בהצעת החוק ההוצאה הייתה 1,742,199,000, בדף ההחלפה היא 1,742,699,000.

שלומית ארליך: הוצאה מותנית בהכנסה נותרה ללא שינוי, 3,667,767,000.

שלומית ארליך: הרשאה להתחייב נותרה ללא שינוי, 5,265,608,000.

אסף וקסלר: השינוי בתכנית 70 ב-07.01 בגין ההסכמות הקואליציוניות שמפורטות במסמך.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

שלומית ארליך: אנחנו עוברים לסעיף 73, בעמוד 818, מפעלי מים, אין דפי החלפה.

שלומית ארליך: ההוצאה היא 763,454,000, הרשאה להתחייב 793,762,000.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

שלומית ארליך: סעיף 76, תעשייה, אין דפי החלפה.

שלומית ארליך: ההוצאה היא 176,556,000, הוצאה מותנית בהכנסה 120,268,000, הרשאה להתחייב 298,154,000.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

שלומית ארליך: סעיף 78, תיירות, יש לו דפי החלפה.

שלומית ארליך: ההוצאה הייתה בהצעת החוק 265,140,000, בדף ההחלפה 270,140,000.

שלומית ארליך: הוצאה מותנית בהכנסה נותרה ללא שינוי, 100,862,000.

שלומית ארליך: הרשאה להתחייב נותרה ללא שינוי 394,088,000.

אסף וקסלר: התיקון בתכנית 78.01.04, בגין ההסכמות המפורטות במסמך.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

שלומית ארליך: סעיף 79, תחבורה, יש לו גם דפי החלפה.

שלומית ארליך: בהצעת החוק ההוצאה הייתה 36,091,762,000, בדף ההחלפה 36,093,762,000.

שלומית ארליך: הוצאה מותנית בהכנסה ללא שינוי 1,641,094,000.

שלומית ארליך: הרשאה להתחייב ללא שינוי 63,626,917,000.

אסף וקסלר: השינוי הוא בתכנית 79.60.01 בגין ההסכמות המפורטות במסמך.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

שלומית ארליך: סעיף 83, הוצאות פיתוח אחרות, אין לו דפי החלפה, ההוצאה היא 2,832,899,000, הוצאה מותנית בהכנסה 1,142,200,000, הרשאה להתחייב נותרה ללא שינוי 1,434,200,000.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

שלומית ארליך: סעיף 84, תשלום חובות, אין דפי החלפה.

שלומית ארליך: בהוצאה 125,643,994,000.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

שלומית ארליך: סעיף 89, מפעלי משרד ראש הממשלה והאוצר, אין דפי החלפה.

שלומית ארליך: ההוצאה 684,527,000, שיא כוח האדם 124.5.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

שלומית ארליך: סעיף 93, בתי חולים לבריאות הנפש, אין דפי החלפה.

שלומית ארליך: הוצאה 1,372,396,000, שיא כוח האדם 4,371.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

שלומית ארליך: סעיף 94, בתי חולים ממשלתיים, אין דפי החלפה.

שלומית ארליך: ההוצאה 12,227,818,000, שיא כוח האדם 31,107.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

שלומית ארליך: אנחנו עוברים לסעיף 95 בעמוד 834, נמל חדרה, אין דפי החלפה.

שלומית ארליך: ההוצאה 41,994,000, שיא כוח אדם 7.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

שלומית ארליך: סעיף 98, רשות מקרקעי ישראל, אין דפי החלפה.

שלומית ארליך: ההוצאה 12,501,500,000, הרשאה להתחייב 12,314,790,000, שיא כוח האדם 793.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

שלומית ארליך: אנחנו חוזרים לסעיף הרזרבה בעמוד 807, זה סעיף 47, רזרבה כללית.

שלומית ארליך: יש לו דף החלפה.

שלומית ארליך: בהצעת החוק כרגע לא מופיע סכום, בדף ההחלפה מופיע 10 מיליארד, הרשאה להתחייב נותרה ללא שינוי 10 מיליארד, שיא כוח האדם נותר ללא שינוי 749, משרות בלתי צמיתות נותר ללא שינוי 190.5.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

אלכס קושניר: מה שנעשה זה ככה, נשאר לנו להצביע על שתי רביזיות בתקציב 2022, סעיף 20 ו-45 בשביל לעשות את אותה פעולה שעשינו בשנת 2021 ולהצביע על הרביזיה על הריכוז בתוספת הראשונה, שם נצטרך לעשות התאמות ולהצביע על התוספת הראשונה בשנת 2022.

אלכס קושניר: נעשה את זה בשעה שלוש.

אלכס קושניר: הפסקה.

אלכס קושניר: אנחנו מחדשים את הישיבה ואני מבקש להצביע על רביזיה לסעיף 20 בתקציב 2022.

אלכס קושניר: מי בעד הרביזיה?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הרביזיה התקבלה.

אלכס קושניר: אנחנו בעצם עושים את אותו שינוי שעשינו בתקציב שנת 2021.

אלכס קושניר: אפשר להקריא את המספרים, בבקשה.

שלומית ארליך: סעיף 20, משרד החינוך.

שלומית ארליך: בהוצאה במקום 67,566,708,000 יבוא 67,310,608,000.

שלומית ארליך: בתחום תמיכה בנושא יהדות, במקום 786,038 יבוא 1,232,138,000.

שלומית ארליך: בתכנית מוסדות תורניים במקום 763,916,000 יבוא 1,210,016,000.

שלומית ארליך: ברזרבות, במקום 3,115,311,000 יבוא 2,915,311,000.

שלומית ארליך: ובתכנית רזרבה לעמידה במגבלה הפיסקאלית, במקום 524,240,000 יבוא 423,240,000.

אלכס קושניר: מי בעד הסעיף עם השינויים, סעיף 20?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל עם הנוסח החדש.

אלכס קושניר: עכשיו אני מבקש להצביע על רביזיה לסעיף 45 בתקציב 2022.

אלכס קושניר: מי בעד? מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הרביזיה התקבלה.

אלכס קושניר: אני מבקש מהיועצת המשפטית להקריא את השינויים.

שלומית ארליך: אז סעיף 45, זה תשלום ריבית ועמלות.

שלומית ארליך: ההוצאה בו הייתה 42,752,586,000, התיקון הוא 42,506,486,000.

שלומית ארליך: בתחום מלוות פנים, במקום 35,634,288,000 יבוא 35,388,188,000.

שלומית ארליך: בתכנית מלוות שכירים, במקום 12,451,074,000 יבוא 12,204,974,000.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל עם הנוסח החדש.

אלכס קושניר: אופיר, הייתה לך רביזיה ב-2022 על סעיף של בתי חולים בריאות הנפש.

אלכס קושניר: תחליט מה אתה עושה.

אופיר כץ: תוריד.

שלומית ארליך: משך.

אלכס קושניר: אז לא נשארו לנו רביזיות.

יצחק פינדרוס: אני רוצה לנצל את כמה הדקות עד שהם יגמרו לכתוב את הסעיף באמת להודות לך, אלכס.

יצחק פינדרוס: להודות לך על איך שהובלת את התהליך הערב יחד עם אנשי האוצר ובאמת משהו שהיה תמיד בן ערובה, הלחם והחלב של האנשים, יצא קצת מהמשחק הזה והפך להיות לדבר מסודר בלי משחקים בנדמה לי של כוחות פוליטיים משפטיים הייתי קורא להם, ואני שמח ומודה לך על כך.

יצחק פינדרוס: על אף שאני לא חבר בקואליציה, אבל אני חושב ששיתוף הפעולה הערב הוכיח שיש גם דברים טובים שאפשר לעשות למען עם ישראל ותודה רבה לך.

אלכס קושניר: קודם כל אין בעד מה, דבר שני, אני חושב שהתהליכים שאנחנו כולנו עוברים פה בחודשיים האלה תוך כדי הדיונים, שהם הופכים להיות באמת מקצועיים וענייניים, אז הגבולות האלה בין קואליציה ואופוזיציה די מיטשטשים ועובדים ביחד, וכל מי שבא לפה כדי לנהל דיון מקצועי אמיתי ולהשפיע אז אני מברך אותו על כך, וזה לא משנה אם הוא חבר ועדה או לא חבר ועדה, לכל אחד יש מה לתרום.

יצחק פינדרוס: תודה.

יצחק פינדרוס: אלכס, מעוד ארבע שעות אני ממלא מקום קבוע אצלך.

אלכס קושניר: אנחנו נצא להפסקה לכמה דקות ונודיע על חידוש הישיבה.

אלכס קושניר: היועצת המשפטית, בבקשה.

שלומית ארליך: בסעיף 20 לשנת הכספים 2022, משרד החינוך, אנחנו הצבענו על זה, המספרים לא נסכמו, עשינו בדיקה נוספת, כל המספרים שהקראתי בתכנית ובתחומים הם נכונים, רק הסכימה למעלה הייתה בטעות סופר, אז אני מודיעה על המספר הנכון, ההוצאה היא לא 67,310,608,000 אלא 67,812,808,000.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים על סעיף 20 לאחר תיקון טעות.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הסעיף התקבל.

שלומית ארליך: אנחנו עוברים לתוספות.

שלומית ארליך: אז נתחיל מהתוספת הראשונה לשנת 2021.

אלכס קושניר: על תוספת ראשונה בתקציב 2021 הייתה רביזיה, אני מבקש לפתוח אותה.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הרביזיה התקבלה.

שלומית ארליך: אני מקריאה בה את השינויים מהנוסח שקיים בה, בחלק א' תקציב רגיל, במקום 438,848,334 יבוא 438,842,834,000.

שלומית ארליך: בחלק ב' תקציב הפיתוח וחשבון ההון, במקום 170,294,881,000 יבוא 170,300,381,000.

שלומית ארליך: בחלק א' תקציב רגיל הסכום חוזר על עצמו, כבר הקראתי.

שלומית ארליך: משרדי המטה, במקום 23,5929,692,000 יבוא 23,608,173,000.

שלומית ארליך: בהתאם לתיקונים שעשינו בסעיף 02, הכנסת, יבוא 821,894,000.

שלומית ארליך: במשרד ראש הממשלה 04, יבוא 3,141,051,000.

שלומית ארליך: במשרד המשפטים יבוא 4,017,096,000.

שלומית ארליך: במשרד לשירותי דת, 22, יבוא 763,786,000.

שלומית ארליך: הביטחון והסדר הציבורי יהיה 94,061,470,000.

שלומית ארליך: 07, המשרד לבטחון פנים זה 19,473,210,000.

שלומית ארליך: משרד הביטחון 62,211,568,000.

שלומית ארליך: השירותים החברתיים יהיה 22,477,860.

שלומית ארליך: סעיף 19, משרד המדע, התרבות והספורט יהיה 2,768,607,000.

שלומית ארליך: סעיף 20, משרד החינוך, יהיה 67,636,134,000.

שלומית ארליך: סעיף 23, משרד הרווחה, יהיה 9,723,052,000.

שלומית ארליך: סעיף 24, משרד הבריאות, יהיה 55,320,398,000.

שלומית ארליך: בענפי משק יהיה 9,895,937,000.

שלומית ארליך: סעיף 33, משרד החקלאות, יהיה 1,849,143,000.

שלומית ארליך: החזרי חוב יהיה 40,782,595,000.

שלומית ארליך: סעיף 45, תשלום ריבית ועמלות יהיה 40,782,595,000.

שלומית ארליך: חלק ב', תקציב הפיתוח וחשבון ההון יהיה 170,300,381,000.

שלומית ארליך: תקציב הפיתוח יהיה 47,401,010,000.

שלומית ארליך: השירותים החברתיים יהיה 3,744,813,000.

שלומית ארליך: סעיף 67, בריאות, יהיה 1,112,396,000.

שלומית ארליך: תשתיות יהיה 38,455,606,000 וסעיף 70, שיכון, יהיה 1,994,005,000.

שלומית ארליך: אתה יכול להצביע על ריכוז התוספת הראשונה לשנת 2021.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: טוב, עכשיו באמת סיימנו את החלק המספרי.

שלומית ארליך: לא, אתה צריך את הריכוז של 2022.

אלכס קושניר: לא, החלק המספרי של 2021.

אלכס קושניר: סיימנו.

אלכס קושניר: עכשיו 2022.

שלומית ארליך: אני מקריאה גם פה את התיקונים.

שלומית ארליך: בסך הכול הכללי זה יהיה 572,934,898,000.

שלומית ארליך: התקציב לחישוב מגבלת ההוצאה 462,500,134,000.

שלומית ארליך: חלק א', תקציב רגיל, 401,140,622,000.

שלומית ארליך: חלק ב' תקציב הפיתוח וחשבון ההון, 171,794,296,000.

שלומית ארליך: משרדי המטה, פה אין שינוי.

שלומית ארליך: בהתאם לתיקונים שהכנסנו, סעיף 02, הכנסת, 927,776,000.

שלומית ארליך: משרד ראש הממשלה, 3,091,740,000.

שלומית ארליך: ב-07, המשרד לבטחון פנים, 20,588,402,000.

שלומית ארליך: השירותים החברתיים 196,572,759.

שלומית ארליך: סעיף 19, משרד המדע, התרבות והספורט 2,591,564,000.

שלומית ארליך: סעיף 20, משרד החינוך, 67,812,808,000.

שלומית ארליך: סעיף 21, השכלה גבוהה, 12,266,980,000.

שלומית ארליך: משרד הרווחה, 9,738,606,000.

שלומית ארליך: סעיף 24, משרד הבריאות, 44,023,752,000.

שלומית ארליך: סעיף 36, תעסוקה, 3,397,512,000.

שלומית ארליך: בסעיף 33, משרד החקלאות, יהיה 1,958,827,000.

שלומית ארליך: סעיף 47, הרזרבה, 10 מיליארד.

שלומית ארליך: החזרי חוב 42,506,486,000.

שלומית ארליך: תשלום ריבית ועמלות 42,506,486,000.

שלומית ארליך: תקציב הפיתוח יהיה 46,150,302,000.

שלומית ארליך: השירותים החברתיים, 2,996,661,000.

שלומית ארליך: סעיף 67, בריאות, 798,603,000.

שלומית ארליך: תשתיות 38,599,915,000.

שלומית ארליך: סעיף 70, שיכון, 1,742,699,000.

שלומית ארליך: סעיף 79, פיתוח התחבורה, 36,093,762,000.

שלומית ארליך: ענפי משק 446,696,000, וסעיף 78, פיתוח התיירות, 270,140,000.

אלכס קושניר: מי בעד ריכוז התוספת הראשונה לשנת 2022?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: התוספת התקבלה.

אלכס קושניר: סיימנו גם את החלק הזה לתקציב 2022.

אלכס קושניר: מה שנשאר לנו מחר זה החלק המילולי בשני החוקים והוועדה תתכנס עשר דקות לאחר סיום המליאה.

אלכס קושניר: הישיבה הזאת נעולה, תודה רבה לכולם, ובאמת תודה רבה.