ועדת הכלכלה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 110, 2021-12-07 11:00

מיכאל ביטון: בוקר טוב, חברים, אנחנו ממשיכים דיון שני בוועדת הכלכלה.

מיכאל ביטון: אנחנו שמחים ונרגשים לארח את שר התיירות יואל רזבוזוב שנכנס למשימה קשה ומאתגרת בימים שהתיירות באתגרים.

מיכאל ביטון: אבל אומרים: "במקום שאין איש היה איש", ואני יודע שפיו ולבו שווים ואני גם יודע שהוא בא לעבוד.

מיכאל ביטון: חלק מהחוק בוועדת כלכלה ובכנסת שרים מציגים את פעילות משרדם.

מיכאל ביטון: לא נוכל לדלג על ענייני דיומא ועל האתגרים הדרמטיים של התיירות בישראל בשל ובצל הקורונה.

מיכאל ביטון: אבל אנחנו נבקש את הסקירה האסטרטגית – איך הופכים משבר להזדמנות, ואיך בונים את העתיד של התיירות גם בתחומי התשתיות והיזמות של המשרד.

מיכאל ביטון: הסקירה של השר תהיה סדורה ללא הפרעות.

מיכאל ביטון: אתם יודעים שאני קפדן.

מיכאל ביטון: לאחר סקירת השר יהיה זמן לשאלות של חברי הכנסת, ואחריהן גם גופי ציבור אחרים.

מיכאל ביטון: עיקר הפעולה הזאת של דיווח שר לכנסת הוא הדרישה של הכנסת וחברי הכנסת לקבל הבהרות ולהעביר דגשים למשרד בסוגיות שהמשרד פועל בהן ובנושאים שחברי הכנסת פוגשים בשטח במסגרת עבודתם ויצירת דיאלוג שוטף בין הכנסת לממשלה והשפעת הכנסת על מדיניות עבודת הממשלה, ובמקרה הזה של משרד התיירות.

מיכאל ביטון: אז, השר, אנחנו מאחלים לך בהצלחה.

מיכאל ביטון: אתה תציג את הדברים באופן סדור.

מיכאל ביטון: אני רוצה לומר לך שניים-שלושה דברים על ענייני דיומא: הדבר הראשון זה גילוי ששלחה לנו יולן כהן מחדשות 12 שבשנה האחרונה מחירי התיירות בישראל עלו ב-40%-30%.

מיכאל ביטון: נכון, הביקוש עלה; נכון, ישראלים נאלצו להישאר בארץ.

מיכאל ביטון: אבל האם יש גבול לדבר?

מיכאל ביטון: האם מישהו יכול לעצור את הרכבת הדוהרת הזאת שבסופו של דבר עלות של חדר בישראל יכולה להיות פי שלושה מאירופה?

מיכאל ביטון: תמיד יש טענות של כוח אדם, תשתיות, ארנונה, עלויות – זה בסדר.

מיכאל ביטון: אבל למה בשנת קורונה?

מיכאל ביטון: למה בשנה שמאות אלפים איבדו את עבודתם?

מיכאל ביטון: למה בשנה שאלפי עסקים איבדו את העסקים שלהם יבואו התיירנים וידווחו על רווחי שיא?

מיכאל ביטון: הדבר הזה הוא לפתחך, הוא דורש בקרה ואכיפה.

מיכאל ביטון: אבל כמו שאומרים – ברכה לקללה, אז קללה יכולה להפוך לברכה.

מיכאל ביטון: האתגר שלך ושלנו יחד, השר, המצב הוא שהשמים הסגורים נסגרים בגלל וריאנטים ובגלל סכנה אמיתית לציבור.

מיכאל ביטון: ההחלטות הן מושכלות ומידתיות.

מיכאל ביטון: אנחנו מגבים את המדיניות הזאת, והוועדה הזאת מאשרת את תקנות הקורונה בהיבטים של תעופה, כניסה ויציאה מהארץ.

מיכאל ביטון: אבל אסור לתת לשמים הסגורים לכבות את השלטר של התיירות בישראל.

מיכאל ביטון: במדינת ישראל יש מקומות נפלאים לטייל בהם; יש אתרי תיירות מיוחדים ויפים – טבע, עיר, כפר והיסטוריה רבת שנים.

מיכאל ביטון: עלינו כמדינה להעניק לישראלים אפשרות לחופשה במחיר ראוי ונוח.

מיכאל ביטון: וגם לעסקי התיירות הישראליים בחיפה, בנצרת ובירושלים שבהן הפגיעה הקשה של תיירות נכנסת.

מיכאל ביטון: משרד התיירות יעשה דבר גדול עם חזון בימים אלה אם יפעל לעודד ולאפשר תיירות פנים במחיר הוגן; לבוא אל המלונות ולהגיד – כל מי שמוכן להוריד את מחיריו ב-20% משנת 2019 אנחנו ניתן לו כמשרד 20% שיקלוט ישראלים אבל במחיר שפוי.

מיכאל ביטון: לייצר היקף גדול של מילוי כל המלונות הריקים בירושלים, בנצרת, בתל-אביב תיירות מחו"ל הייתה נכנסת החדרים ריקים.

מיכאל ביטון: בואו ניתן לישראלים את החוויה הזאת.

מיכאל ביטון: אז זה אתגר נוסף שאני מציב בפניך, השר.

מיכאל ביטון: זה אתגר קטן-גדול כי בסוף כל המציל נפש אחת בישראל מציל עולם ומלואו.

מיכאל ביטון: אנחנו דנו בוועדה הזאת כמה פעמים בסוגיית מצבם של מורי הדרך, ואני יודע שגם המשרד עסק בזה וגם המנכ"ל הקדיש לזה עשרות דיונים ואף הביא פתרונות.

מיכאל ביטון: הפתרונות אלגנטיים.

מיכאל ביטון: למשל, פתרון שהציעו פה הוא שמפעל הפיס יארגן יזמות, הדרכות ופעילות ויעסיק העסקה ישירה את מורי הדרך, ואנחנו כממשלה נשקיע בזה כמה מיליונים.

מיכאל ביטון: אני לא מבין למה בירוקרטיה ממשלתית צריכה לעצור פתרון שהוא בעל חזון.

מיכאל ביטון: אני דורש מהמנכ"ל, ממך וממשרד האוצר – מי נמצא פה ממשרד האוצר?

הראל שליסל: אני.

מיכאל ביטון: יש אחד במשרד האוצר שקוראים לו טמקין?

הראל שליסל: כן.

הראל שליסל: סגן הממונה על התקציבים.

מיכאל ביטון: מה השם הפרטי שלו?

הראל שליסל: איתי טמקין.

מיכאל ביטון: תגיד לו שאני מחפש אותו.

מיכאל ביטון: אתה יכול לדאוג לזה?

הראל שליסל: אתה חושב שהוא מסנן?

הראל שליסל: אני לא חושב.

הראל שליסל: אני אמסור לו.

מיכאל ביטון: אני לא חושב שהוא מסמן.

מיכאל ביטון: אבל תגיד לו שוועדת הכלכלה מבקשת ממנו להוביל את הפתרון למורי דרך גם עם מפעל הפיס ועם כל גוף אחר שהוא רוצה.

מיכאל ביטון: לא ייתכן שבגלל בירוקרטיה – יש רצון טוב של המשרד, יש תקצוב.

מיכאל ביטון: יאללה, בואו נעשה את זה.

מיכאל ביטון: כולה 1,000, 2,000 אנשים.

מיכאל ביטון: בואו נציל נפשות.

מיכאל ביטון: זה הפתיח שלי.

מיכאל ביטון: הבמה שלך, השר.

מיכאל ביטון: לא יהיו הפרעות.

מיכאל ביטון: אחר כך המנכ"ל ואחרי זה שאלות חברי הכנסת, בבקשה.

יואל רזבוזוב: בוקר טוב, כבוד היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, המנכ"ל, אנשי התעשייה, משרד התיירות, אני מברך על הדיון.

יואל רזבוזוב: תפקידה של הכנסת לפקח על פעילות הממשלה.

יואל רזבוזוב: ישבתי בשולחנות הכנסת במשך הרבה שנים וטענתי שזאת הפרוצדורה הנכונה, וטוב שזה נעשה וטוב שוועדת הכלכלה בראשותך מפקחת על תפקוד המשרד.

יואל רזבוזוב: בדיונים כאלה זה גורם גם למשרדים לבוא, להתכונן, לעשות עבודה, להוציא את הדברים מהבוידעם ולראות איך הדברים מתפקדים.

יואל רזבוזוב: זהו התפקוד הנכון במשטר דמוקרטי ופרלמנטרי.

יואל רזבוזוב: אז אני שוב מברך על הדיון הזה.

יואל רזבוזוב: בהתייחס לנקודות שהעלית לגבי יוקר המחיה בענף התיירות, החופשות בישראל, גם דעתי לא נחה על זה שחופשה הופכת לעשירים בלבד.

יואל רזבוזוב: זה לא יכול להיות, זה לא נכון.

יואל רזבוזוב: יחד עם זאת זה שוק חופשי ולא נכון להתערב במחירים בשוק החופשי.

יואל רזבוזוב: זה עניין של ביקוש והיצע, ואם אנחנו רואים שהביקוש גובר במקומות מסוימים ב- prime location אז תפקידנו במשרד להגדיל את ההיצע, ואני אתייחס לזה בהמשך במצגת.

יואל רזבוזוב: אנחנו עוברים 24/7 רק בנושא הזה, ואם אני כבר אומר שעובדים 24/7 – המשרד הוא לא משרד גדול, הוא משרד בוטיק, ועכשיו יש לנו לכתוב את המתווה הכלכלי הדחוף לאנשי התעשייה שנפגעו.

יואל רזבוזוב: הם העורף של המדינה, הם שומרים על כל אזרחי ישראל, ובסוף הם אלה שנפגעים.

יואל רזבוזוב: אני מבין, לחלק מהאנשים אין איך להביא לחם הביתה.

יואל רזבוזוב: אנחנו כמשרד – אגף התקציבים, חשב, משפטים, כמובן, לשכת המנכ"ל ולשכת השר – כל המשרד התגייס היום לטובת הדבר הזה.

יואל רזבוזוב: אני מגיע ושואל: מה עם התשתיות?

יואל רזבוזוב: ואז אומרים: אבל אין לנו זמן, תבחר סדר עדיפויות, איפה אנחנו מתמקדים כי אין מספיק כוח אדם במשרד.

יואל רזבוזוב: זה חשוב להביא לתקציב הבא.

יואל רזבוזוב: בתקציב הזה אנחנו דיברנו בתחילת דרכי כשר, ובתקציב הבא חשוב להביא להגדלת תקנים של כוח אדם גם בנושא התשתיות, גם בנושא המשפטי, גם בנושא התקציבי.

יואל רזבוזוב: אין לנו מספיק כוח אדם כי משרד התיירות מנהל פרויקטים במיליארדי שקלים, ולא יכול להיות שאין לנו מספיק תקנים לפקח על הכסף הציבורי שיוצא החוצה.

יואל רזבוזוב: אנחנו מעכבים פרויקטים בגלל שאין לנו כוח אדם או שאנחנו לא יודעים לפקח בצורה הטובה ביותר.

יואל רזבוזוב: אז חשוב לעשות את זה.

יואל רזבוזוב: אז, כמו שאמרתי, אנחנו פועלים להגדלת היצע, וגם כאן יש המון תכניות שאני אתייחס אליהן בהמשך במצגת וגם לעניין של המתווה הכלכלי.

יואל רזבוזוב: אני בטוח שיהיו בסופו של דבר שאלות, ואני אענה על כך, אבל בעניין המתווה הכלכלי אנחנו בהידברות עם האוצר.

יואל רזבוזוב: סך הכול יש תמיכה של שר האוצר, יש תמיכה של שרי הממשלה, ויש הנחיה של ראש הממשלה לפתור את הסוגיה הזאת.

יואל רזבוזוב: נתחיל ממורי הדרך – יש לנו כבר סכומים בראש שאנחנו רוצים לתקצב.

יואל רזבוזוב: אני שם הכול על השולחן, אין מה להסתיר, ויש קשיים משפטיים איך אנחנו מחריגים את הענף הזה.

יואל רזבוזוב: יש 90,000 מובטלים היום בגלל הקורונה.

יואל רזבוזוב: זאת העמדה של המדינה.

יואל רזבוזוב: האם אנחנו יכולים להמשיך עם החל"ת, והאם המדינה יכולה לשאת במיליארדים נוספים?

יואל רזבוזוב: אנחנו מחפשים את הפתרון של ביטחון תעסוקתי למורי הדרך.

יואל רזבוזוב: יש סכום לא מבוטל, ואנחנו מחפשים איזה מנגנונים אנחנו עושים.

יואל רזבוזוב: אתה ציינת פה את הפיס שגם עלה כנושא, ומעניין למה כן או למה לא.

יואל רזבוזוב: משרד הנגב והגליל – אנחנו בהידברות איתם וגם עם רט"ג.

יואל רזבוזוב: אתמול נסעתי באוטו וחשבתי שיש השנה מכבייה והתקשרתי למנכ"ל המכבייה ואמרתי לו: בוא, נפעיל דרך המכביה.

יואל רזבוזוב: אנחנו מחפשים פתרונות איך אנחנו יודעים כמדינה לרכוש סיורים לאותם מורי הדרך שיוכלו לממש ולהביא פרנסה הביתה.

יואל רזבוזוב: אלה הפתרונות, וסך-הכול באוצר מוכנים להקצות לזה תקציבים, ורק מחפשים את הדרך הנכונה.

יואל רזבוזוב: מארגני התיירות – מתוך 40 מיליון 24 מיליון כבר הגיעו למארגני התיירות.

יואל רזבוזוב: אבל יש סכום של כ-20 מיליון שקלים שעדיין לא הגיע.

יואל רזבוזוב: כבר היום אמור לעבור מסמך ממשרד האוצר למשרד המשפטים.

יואל רזבוזוב: העניין הוא משפטי, ואני יכול להגיד עכשיו – אני בטוח שמארגני התיירות שומעים אותנו – שזה מתקדם.

יואל רזבוזוב: זה לא באותה תקופה.

יואל רזבוזוב: חמישה חודשים דרכנו במקום, והאמת היא שלא הצלחנו.

יואל רזבוזוב: היו פתרונות, ניסינו דרך משרד הכלכלה – לא הצלחנו לעשות זאת.

יואל רזבוזוב: היום כשהממשלה הבינה בסגירה האחרונה של השמים שחייבים לפצות את ענף התיירות אז כולם התגייסו ומצליחים להגיע לפתרון משפטי.

יואל רזבוזוב: מלונות שעובדים על תיירות נכנסת פשוט מרוסקים.

יואל רזבוזוב: המלונות מפרנסים המון אנשים, במיוחד בפריפריה.

יואל רזבוזוב: אנחנו לא רוצים לתת להם לקרוס.

יואל רזבוזוב: דיברנו על יוקר ענף התיירות – אם המלונות יקרסו נקטין את ההיצע והמחירים יעלו.

יואל רזבוזוב: אז גם כאן היה הסכם עם משרד האוצר עד 300 מיליון שקלים.

יואל רזבוזוב: כבר השבוע אנחנו אמורים לממש את 50 המיליון הנותרים שהיו בתקציב של 300 מיליון.

יואל רזבוזוב: זה ייתן אוויר למלונות.

יואל רזבוזוב: כמובן, אחרי זה הגישו בקשות לפעימה רביעית ולפעימה חמישית – 1,000 שקל לחדר זה הסיכום.

יואל רזבוזוב: אנחנו נצטרך לפרוץ את הגבול של 300 מיליון, ובמשרד האוצר מוכנים.

יואל רזבוזוב: פשוט צריכים לראות לפי הבקשות מה העלות המשוערת של זה.

יואל רזבוזוב: אנחנו מבינים שזה הרבה כסף אבל מצד שני, אם אנחנו מדברים על היוקר ועל הביקוש וההיצע אנחנו חייבים לשמור על ההיצע ולהגדיל אותו בתכניות שאני אספר עליהן בהמשך.

יואל רזבוזוב: אלה שלושת הגופים.

יואל רזבוזוב: כמובן, יש עוד הרבה ענפים שמסתמכים על התיירות, ואנחנו חושבים באיזה כיוון ואיך אנחנו יכולים לפצות אותם כי גם הם נפגעים.

יואל רזבוזוב: סגירת השמים – אני הייתי בין מקבלי ההחלטות.

יואל רזבוזוב: לא ידענו את ההשפעה של הווריאנט.

יואל רזבוזוב: היינו צריכים לפעול מהר.

יואל רזבוזוב: כמו שאמרתי התיירות וגבולות המדינה זה העורף של המדינה, ובשביל לשמור כאן על הכלכלה היינו צריכים לקבל החלטות מהירות.

יואל רזבוזוב: אבל אם אנחנו מקבלים נתונים שהווריאנט לא משפיע על תחלואה קשה או על ההתפשטות אנחנו באותו רגע צריכים לקבל החלטה ביום אחד ובמשאל טלפוני ולפתוח את השמים.

יואל רזבוזוב: כי כל יום לתעשיית התיירות זה המון כסף.

יואל רזבוזוב: יש לכך השלכות.

יואל רזבוזוב: אתמול היה לי דיון עם בכירי משרד הבריאות ואמרתי להם את זה, אם היינו יכולים לשפוך כסף על ענף התיירות ולהחריג אותו אז הכול היה בסדר.

יואל רזבוזוב: אנחנו שומרים על הכלכלה, וענף התיירות מפוצה.

יואל רזבוזוב: אבל לא כך הדבר.

יואל רזבוזוב: אנחנו מבינים שגם הפיצויים לא מחזירים להם את מלוא ההוצאות, והתשתית התיירותית עובדת על ווליום של כמעט 400,000 תיירים בחודש.

יואל רזבוזוב: אז גם אם נפתח את השמים – לכמה נגיע, ל-100 אלף?

יואל רזבוזוב: אולי קצת יותר.

יואל רזבוזוב: עדיין אנחנו עובדים בווליום של 25%-20%.

יואל רזבוזוב: זאת אומרת שאותם עסקים בקושי מחזירים את ההוצאות ואולי מפסידים.

יואל רזבוזוב: בדיונים האחרונים בממשלה אנחנו מבינים את עומק הבעיה.

יואל רזבוזוב: יש לנו גם פגישה עם שר האוצר ועם מנכ"ל משרד האוצר.

יואל רזבוזוב: כמובן, אנחנו בשיתוף פעולה עם אגף התקציבים ועם משרד האוצר ועובדים לילות כימים.

יואל רזבוזוב: אני רוצה להגיד תודה כי אנשים עובדים גם בלילות – טלפונים שהם מקבלים ממני כדי לפתור את הסוגיה הזאת.

יואל רזבוזוב: אני אתחיל במצגת.

יואל רזבוזוב: אחר כך אתייחס, יהיו בטח הרבה שאלות.

יואל רזבוזוב: עיקרי הפעילות לשנת 2022: קודם כול, לא כולם יודעים שענף התיירות הוא מנוע כלכלי של המדינה.

יואל רזבוזוב: ענף התיירות הכניס ב-2019 למשק 36 מיליארד שקל – 13 מיליארד מתיירות פנים כשהיו 4.5 מיליון תיירים, ו-23 מיליארד מתיירות נכנסת, זה כסף שנכנס למדינה.

יואל רזבוזוב: תעסוקה ישירה – 140 אלף אנשים; תעסוקה עקיפה – 130 אלף.

יואל רזבוזוב: אז התיק הזה הוא מאוד כלכלי.

יואל רזבוזוב: עד פרוץ המגפה הגיעו 4.5 מיליון תיירות.

יואל רזבוזוב: זאת עבודה שעשו במשרד.

יואל רזבוזוב: אני מברך כאן גם את המנכ"ל, את אנשי המשרד וגם את השר הקודם יריב לוין והשרים הקודמים.

קרן ברק: שהביא לשיא בכניסת התיירים למדינת ישראל.

יואל רזבוזוב: נכון מאוד.

קרן ברק: חייבים לציין גם את זה.

יואל רזבוזוב: נכון.

יואל רזבוזוב: זה היה בתקופה שלו, ואני מברך אותו על כך.

יואל רזבוזוב: בשקף הבא – זה מה שקרה לנו בקורונה.

יואל רזבוזוב: אתם רואים את הגרף הירוק של שנת 2020.

יואל רזבוזוב: פשוט נפילה.

יואל רזבוזוב: הגרף הכחול זה 2021 – הענף לא מצליח להתאושש.

יואל רזבוזוב: הגרף האדום זה מה שהיה ב-2019.

יואל רזבוזוב: דיברתי איתכם על ההכנסות אז ב-2020 היו 6 מיליארד שקלים הכנסות מתיירות פנים ו-4 מיליארד מתיירות נכנסת במקום 23 מיליארד.

יואל רזבוזוב: אז תחשבו כמה כסף המדינה הפסידה, כ-20 מיליארד שקל רק מהעניין הזה.

יואל רזבוזוב: זה תיק כלכלי, ומדינות כמו פורטוגל – 17 מיליון תיירים.

יואל רזבוזוב: אנחנו מתגאים במספר של 4.5 מיליון תיירים אבל תראו את הפוטנציאל.

יואל רזבוזוב: 31 – יוון, 9-8 – גיאורגיה.

יואל רזבוזוב: אנחנו 4.5 מיליון.

יואל רזבוזוב: זאת הייתה עבודה קשה בשביל להביא את המדינה למספר הזה אבל זה אפילו לא טיפה של הפוטנציאל.

יואל רזבוזוב: הקו שאנחנו במשרד שמים לנו כיעד זה 10 מיליון תיירים.

יואל רזבוזוב: תחשבו – זה 60 מיליארד שקל הכנסות למשק; 300 אלף מועסקים ישירים, רבים בפריפריה.

יואל רזבוזוב: כבוד היושב-ראש, אני יודע שזה חשוב לך.

יואל רזבוזוב: 280 אלף מועסקים במעגלים נוספים.

יואל רזבוזוב: 10 מיליון תיירים זה לא מספר.

יואל רזבוזוב: עם ירושלים, עם תל-אביב, עם ים המלח, עם אילת, הצפון, הכינרת – יש לנו מקומות מדהימים, וכל העולם מכיר, אבל איכשהו אנחנו לא מגיעים למספרים.

יואל רזבוזוב: כדי להגיע למספרים העניין הוא גם התשתיות, גם השיווק, גם הגדלת ההיצע – שהתשתית תהיה כזאת שמסוגלת לקבל יותר, שהמחיר יירד.

יואל רזבוזוב: החופשה אצלנו מאוד יקרה.

מופיד מרעי: יש פיזור של התיירים בארץ?

יואל רזבוזוב: אני אתייחס לנקודה הזאת.

מיכאל ביטון: אני מבקש מחברי הכנסת לא לשאול שאלות במהלך ההצגה עד שהוא יסיים.

מיכאל ביטון: יש לי פה רשימה של חברי הכנסת לפי סדר הגעתם לישיבה, וכל אחד מכם יקבל את הזכות לשאול ולהעיר באופן מסודר.

יואל רזבוזוב: אז נקודה ראשונה היא שמירה על תשתית תעשיית התיירות במשבר המתמשך.

יואל רזבוזוב: אנחנו כמדינה צריכים לקחת כשיקול, ואני מאמין מאוד במספרים – אם תעשיית התיירות הכניסה כ-40 מיליארד שקל למשק עולה השאלה גם מול האוצר כמה אנחנו יכולים להחזיק עוד את ענף התיירות?

יואל רזבוזוב: ואם יבואו עוד וריאנט ועוד וריאנט – מה אנחנו עושים עם מורי הדרך, עם מארגני התיירות, עם סוכני הנסיעות, עם המלונות שקורסים?

יואל רזבוזוב: עוד כמה זמן זה יימשך?

יואל רזבוזוב: לדעתי, בתחשיב הכלכלי שווה לנו להשקיע בזה כי המוצר התיירותי הוכיח שהוא מכניס עשרות מיליארדים לקופת המדינה.

יואל רזבוזוב: אם אנחנו מדברים על חזון של 10 מיליון תיירים ו-60 מיליארד שקל שזה סכום לא מבוטל למשק הישראלי, אז, כן, אפילו אם הקורונה ממשיכה איתנו וענף התיירות הוא הנפגע העיקרי, אז גם אם מגיעים לטווח של שלוש או חמש שנים שווה לנו לתמוך בתעשייה.

יואל רזבוזוב: כי אם נאבד את התשתית התיירותית הזאת, את ההון האנושי הזה, לא נוכל להגיע למספרים של 10 מיליון.

יואל רזבוזוב: ואז המדינה תפסיד בעתיד מהמהלך הזה, כי אם ויתרנו ומורי הדרך ילכו לעבוד במקומות אחרים, מארגני תיירות יתחילו לעסוק בדברים אחרים וגם סוכני הנסיעות, המלונות נסגרו וההיצע יקטן אז איך בסוף נגיע למספרים האלה שיכניסו כסף רב למדינה?

יואל רזבוזוב: אז אם מסתכלים לטווח ארוך שווה לנו כמדינה להשקיע ולתמוך בתשתית התיירותית ולחזק אותה מכיוון שאנחנו כמדינה נרוויח.

יואל רזבוזוב: הכסף הוא לא כזה כסף גדול, ואם נמצא את מנגנוני ההחרגה המשפטיים שווה לנו לעשות את זה ואנחנו צריכים לעשות את זה כי אם נאבד את התשתית המדינה תפסיד מכך.

יואל רזבוזוב: ביוון בשנת קורונה הביאה למספר שיא של 30 מיליון תיירים – זה המון כסף.

יואל רזבוזוב: אנחנו מדברים על הוצאות המדינה – 60 מיליארד שקל זה המון כסף.

יואל רזבוזוב: שיפור חוויית התייר בישראל בדגש על תחזוקה נאותה של אתרי התיירות – אנחנו מדברים פה על פיתוח התשתית התיירותית כדי להיות מוכנים ל-10 מיליון תיירים.

יואל רזבוזוב: אני פחות אוהב שכל פעם באים אליי ומבקשים לעשות עוד טיילת ועוד טיילת.

יואל רזבוזוב: אני אוהב שהתכניות הן עם אופק.

יואל רזבוזוב: אם בא אליי ראש עיר מהפריפריה ומבקש ממני פרויקט תשתית תיירותית אני לא רוצה שזה יהפוך לפיל לבן, אלא שזה יהיה מקום מתוחזק, ולא שאחרי שבונים טיילת ב-10 מיליון שקלים זה הופך למזבלה, ואחרי שלוש שנים אתה מגיע ולא יכול לדרוך שם.

יואל רזבוזוב: אני מאמין בתכנית-אב תיירותית ולזה יש לנו החממות, הטורבו, שעות ייעוץ שהמשרד נותן לרשויות המקומיות לפתח.

יואל רזבוזוב: אני רוצה לראות במקרו איפה האטרקציות, איפה המסעדות, איפה המלונות כדי שאם אנחנו נותנים לאיזשהו מקום שם עשרות מיליוני שקלים אז לראות איך יוצרים שם מקומות עבודה ואיך יוצרים שם חוויה.

יואל רזבוזוב: צריכה להיות מעטפת שלמה של הכול – זה החזון שלנו, ולא כל פעם לבנות פה ופה.

יואל רזבוזוב: אני מבין שיש רצון של ראשי הרשויות אבל הבהרתי את זה.

יואל רזבוזוב: זה חייב להיות מגובה בתחזוקה.

יואל רזבוזוב: לא ייצא כסף של משרד התיירות בלי שאני יודע שיש תקנים.

יואל רזבוזוב: אם אנחנו בונים באילת שירותים בטיילת אז אני רוצה לראות שיש תקן לתחזוקה של השירותים שיהיה אפשר להיכנס לשם אחרי כן.

יואל רזבוזוב: לא יכול להיות שבונים שירותים ואי אפשר להיכנס לשם.

יואל רזבוזוב: אז זאת נקודה חשובה.

יואל רזבוזוב: שיפור חוויית התייר בישראל מאוד חשוב.

יואל רזבוזוב: יש העניין של העובדים – נשכח מהסיפור הזה – ישראלים לא יעבדו בניקיון בחדרים.

יואל רזבוזוב: כמה שלא ניסינו צריכים להביא עובדים מחו"ל.

יואל רזבוזוב: עכשיו יש הסכם עם הפיליפינים ל-800 עובדים, אבל אנחנו צריכים להביא עוד ועוד כי אנחנו מתגאים בזה שתעשיית ההייטק שלנו צומחת.

יואל רזבוזוב: הרבה אנשים עוברים לתעשיית ההייטק.

יואל רזבוזוב: אבל בסוף יש איקס אנשים בשוק העבודה, כך שאם תעשיית ההייטק צמחה הם הגיעו ממקום אחר.

יואל רזבוזוב: זאת אומרת ב-low-tech יש פחות אנשים, ובענף השירותים והתיירות יש פחות עובדים.

יואל רזבוזוב: אז אנחנו כן צריכים לתגבר את זה מחו"ל כי בסוף ענף התיירות מייצא שירותים ומכניס כסף למדינה.

יואל רזבוזוב: אנחנו בין הענפים הבולטים שמייצא שירותים לחו"ל ומכניס כסף למדינה.

יואל רזבוזוב: מיצוי הפוטנציאל של תיירות פנים – נשאלתי על השאלה הזאת של הסטות ביקושים – לראות איך אנחנו יודעים לכוון את האנשים חוץ מאשר ל-prime locations שזה באילת ובים המלח למלונות בערים אחרות בעכו, בנצרת או כמו בצפון.

יואל רזבוזוב: היום מציגים לי את מותג הצפון.

יואל רזבוזוב: אפילו בתל-אביב ובירושלים עכשיו כשאין תיירות נכנסת המלונות ריקים.

יואל רזבוזוב: אז איך אנחנו מעודדים את הישראלים?

יואל רזבוזוב: יש כמה תכניות לעודד ישראלים להגיע לשם: כמובן, התשתית התיירותית מסביב, שיווק מדינת ישראל כיעד תיירותי על שלל מותגיה.

יואל רזבוזוב: המנכ"ל יתייחס לזה, אני לא ארחיב כי יש לנו הרבה מה להציג לעולם.

יואל רזבוזוב: להגיע ל-10 מיליון זה לא מספר שהמצאתי, אלא יש פה היתכנות בשיווק נכון.

יואל רזבוזוב: אני מדבר על שיווק שהוא לא שלטי חוצות, אלא יש היום שיווק הרבה יותר ממוקד.

יואל רזבוזוב: בסופו של דבר תייר מלונדון שואל את עצמו איפה הוא עושה את הסופשבוע.

יואל רזבוזוב: מבריטניה – 60 מיליון תיירים מטיילים בעולם בשנה.

יואל רזבוזוב: אנחנו קיבלנו מתוך זה 250,000.

יואל רזבוזוב: יש פה פוטנציאל.

יואל רזבוזוב: אנחנו מדינה מדהימה, קרובה, יש פה מזג אוויר טוב, יש פה כל המותגים – למה אנחנו לא שם?

יואל רזבוזוב: ואז הוא מסתכל מה מתאים לו ביוון, מה מתאים לו במצרים, מה מציעים לו בעקבה בירדן, מה מציעים לו בתורכיה.

יואל רזבוזוב: הוא בודק את האפשרויות, ורואה מבחינת הכיס והיוקר ושאר התבחינים ואז הוא מחליט.

יואל רזבוזוב: אז גם פה אנחנו צריכים לעבוד בשיטת שיווק.

יואל רזבוזוב: היום יש לנו גם אגף מותגים במשרד.

יואל רזבוזוב: המנכ"ל יתייחס לזה.

יואל רזבוזוב: פיתוח תשתית תיירות ציבורית – דיברנו על כך.

יואל רזבוזוב: כדי שהתייר יחווה את הטיול שלנו בצורה טובה צריכה להיות תשתית תיירות ציבורית טובה יחד עם תחזוקה.

יואל רזבוזוב: הכנת תכנית אסטרטגית לשנת 2030 – עברנו כבר את היעד; פיתוח תיירות בת-קיימא – היום זאת תופעה עולמית – לשמור על איכות הסביבה ולטייל.

יואל רזבוזוב: יש היום ביקוש עצום לזה.

יואל רזבוזוב: אז יש לנו מותג הנגב – המדבר.

יואל רזבוזוב: אני ביקרתי בוואדי ראם בירדן – מדהים.

יואל רזבוזוב: אני אומר, למה אצלנו זה לא ככה?

יואל רזבוזוב: אז עכשיו אנחנו מנסים לכוון למקום הזה, ויש לנו מותג של תיירות בת-קיימא, ואנחנו הולכים לכיוון הזה במשרד.

יואל רזבוזוב: להמשך המצגת המנכ"ל יתייחס.

אמיר הלוי: תודה לשר, תודה, אדוני היושב-ראש, בתקופות משבר צריכים לחפש הזדמנויות.

אמיר הלוי: כל אסטרטגיית המותגים בשנים האחרונות של הקורונה – הייתה לנו הזדמנות לחדד את האסטרטגיה הזאת.

אמיר הלוי: קל לי להגיד את זה כי אני פורש בקרוב אחרי כתשע שנים, אבל היינו צריכים לחגוג - -

מיכאל ביטון: אולי המנכ"ל הוותיק ביותר במשרדי הממשלה.

אמיר הלוי: - - אבל היינו צריכים להיות עם 5.5 מיליון תיירים.

מיכאל ביטון: כן, אתה רצית לעזוב בשיא.

אמיר הלוי: קצב - - - בקורונה היה 5 מיליון, וכשרוצים להבין למה זה קרה - -

מיכאל ביטון: יש לך הרבה זכויות.

מיכאל ביטון: אתה לא אחראי לקורונה אבל בתשע השנים האלה יש לך המון זכויות בצמיחת התיירות במדינת ישראל.

יואל רזבוזוב: היושב-ראש, אני אתייחס, ברשותך, במשך תשע שנים הוא עבר כל כך הרבה שרים מכל כך הרבה מפלגות – זאת אומרת שהמנכ"ל פעל במקצועיות לפיתוח התיירות.

מיכאל ביטון: אני עד לזה גם כראש עיר.

מיכאל ביטון: זאת אישיות, זה משהו מיוחד.

קרן ברק: למה היית עד כראש עיר?

מיכאל ביטון: עבדנו, עשינו פרויקטים.

מיכאל ביטון: אני הייתי במפלגת העבודה והשלטון היה בליכוד, והבאתי כמה שקלים.

מיכאל ביטון: סימן שהיה טוב.

אמיר הלוי: בגלל שהאמנו בתיירות מדברית.

מיכאל ביטון: היא נהייתה תיירות.

מיכאל ביטון: לפני תשע שנים לא היה מלון בירוחם, לא גסט האוס ולא צימרים.

מיכאל ביטון: צימר הראשון קם.

מיכאל ביטון: אחד.

אמיר הלוי: עכשיו במכרז יצאו שני מגרשים.

אמיר הלוי: בעבר לא ניגשו, ועכשיו ניגשו 30 מועמדים כדי לרכוש קרקע למלון בירוחם.

יעל רון בן משה: אני שלחתי אתמול תמונות של הבת שלי בגסט האוס בירוחם.

מיכאל ביטון: יפה.

מיכאל ביטון: אז יש לו זכויות.

מיכאל ביטון: מגיעות לו כל המילים הטובות.

מיכאל ביטון: בבקשה, אמיר.

אמיר הלוי: כדי להבין את השינוי שעשינו – השר הזכיר את אגף המותגים בתקופה של השר יריב לוין שהייתה תקופה שבה שברנו את כל השיאים בניגוד לכל התחזיות.

אמיר הלוי: לדעתי, אסטרטגיית המותגים הצדיקה את עצמה בקמפיינים שונים.

אמיר הלוי: מותג מוביל של תל-אביב-ירושלים וירושלים-תל-אביב בארצות-הברית – שיתוף פעולה מצוין בין ירושלים לתל-אביב, ובנינו מותג שהיה קטר.

אמיר הלוי: כי הבנו, וצריך להגיד את זה, שישראל טובה לסטרט-אפ ניישן, היא פחות טובה לשיווק תיירותי.

אמיר הלוי: האסטרטגיה הזאת התפתחה.

אמיר הלוי: בנינו את מותג הנגב.

אמיר הלוי: הצגנו אותו אתמול למספר ראשי רשויות בנגב שאנחנו שמחים כל פעם שהם מבקשים להציג.

אמיר הלוי: אבל בנינו פה חזון עם מותג שיהיה אלטרנטיבה לאירופים.

אמיר הלוי: להם יש האלפים, לנו יש הנגב.

אמיר הלוי: צריך לזכור שאביו של יאיר לפיד, טומי לפיד, הוציא את מדריך לפיד לטיולים.

אמיר הלוי: פעם נסעו ל-14 יום בחמש מדינות עד שאתה קונה כרטיס ומשלם מס נסיעות.

אמיר הלוי: היום נוסעים לטוסקנה, נוסעים לפרובנס, ופעם נסעו לברצלונה כשהיה שם מסי.

אמיר הלוי: לא נוסעים לספרד.

אמיר הלוי: לכן אנחנו עובדים פה על פיתוח של מותגים כמוקדי משיכה תיירותיים חזקים.

אמיר הלוי: יש לנו פה הרבה חוזקות: גם מותגים מובילים וגם כל הנושא של מותגי משנה כמו מותג היין ותיירות adventure שרואים לפי החיפושים בגוגל שזה החיפוש הכי חזק; זה הכי מתפתח.

אמיר הלוי: יש גם תיירות רפואית ודתית.

אמיר הלוי: עדיין נתח גדול ניכר זה התיירות שמגיעה להולילנד, ושם אנחנו עדיין עם "הולילנד ישראל", זאת אומרת מתמקדים ומפלחים את קהלי היעד לכל מותג.

יואל רזבוזוב: אני אתייחס, ברשותך, לעניין הגוגל והמותגים.

יואל רזבוזוב: כשכותבים בגוגל "ישראל" ו"תיירות" אז התוצאות לא כל כך טובות לתיירות, לצערנו, עם כל המצב הגיאופוליטי.

יואל רזבוזוב: התדמית בסוף היא המלחמה.

יואל רזבוזוב: לא נדבר עכשיו על ההסברה, אבל כשכותבים "תל-אביב" בתוצאות זה קופץ פלאים, גם ירושלים.

יואל רזבוזוב: אז משם מתייחסים יותר למותגים, כמו שהמנכ"ל אמר.

יואל רזבוזוב: אני טס לתל-אביב, לירושלים, לנגב, לאילת, לירוחם.

אמיר הלוי: עשינו חיבור ייחודי של שתי הערים: תל-אביב וירושלים שהשר הוביל.

אמיר הלוי: תיירות קהילתית, תיירות גאה – נמצאת פה מנהלת עיר-עולם שרון.

אמיר הלוי: בסקר שלהם בתיירות הגאה לפני חמש שנים הראה ש-80% מהקהל העצום שמגיע למצעד הגאווה בתל-אביב עולה לירושלים.

אמיר הלוי: זה רק שכנע אותנו כמה נכון החיבור הזה של שתי ערים.

אמיר הלוי: פעם ראשונה שנעשה קמפיין כזה בעולם שמדגים שתי ערים גדולות.

אמיר הלוי: בעולם לא נתפס שזה 45 דקות נסיעה בסוף שבוע.

אמיר הלוי: לא נדבר על זה פה.

אמיר הלוי: אבל זה עבד.

אמיר הלוי: תיירות כנסים – פוטנציאל עסקי מאוד גדול שמכניס הרבה מאוד כסף.

אמיר הלוי: סך-הכול אסטרטגיית המותגים עובדת.

אמיר הלוי: צריך לפרגן פה לנציבות שירות המדינה ולאגף תקציבים במשרד האוצר.

אמיר הלוי: קיבלנו תקנים ובנינו אגף מקצועי בדיוק כמו שחברות עסקיות עובדות.

אמיר הלוי: זה אגף מותגים ליד אגף חו"ל עם הנציגויות שלנו בחו"ל.

אמיר הלוי: יש מוצרים ורק נקווה שאפשר יהיה לחזור לשווק כמו שהמשרד עשה עד הקורונה.

אמיר הלוי: בכל מה שקשור לתיירות נכנסת האתגר הכי גדול, וזאת התרופה הכי גדולה למשבר התיירות – אנחנו עם משרד שפרוס ב-20 משרדים בעולם.

אמיר הלוי: צמצמנו אותם מאוד גם בשטחי הנדל"ן, גם במספר העובדים.

אמיר הלוי: יש הרבה עבודה ב-out sourcing, הרבה חברות יחסי ציבור חיצוניות וחברות שיווק במקום משרדים.

אמיר הלוי: זה נותן לנו גמישות תפעולית גדולה מאוד והקטנת עלויות, והרבה מאוד עבודה שיווקית מול חברות התעופה שהם הענקים הסיטוניים הגדולים כמו אקספדיה ודומיהם, סטריט בסין.

אמיר הלוי: סטריט זה ענק סיני שהיה לנו איתו הסכם.

אמיר הלוי: למשל, ערב משבר הקורונה היעד הממשלתי שהציגו לנו היה 100,000 תיירים והגענו ל-150,000 תיירים מסין.

אמיר הלוי: זאת עבודה שנעשתה וכולם פה מוכנים להתחיל להחזיר אותה.

אמיר הלוי: זה אתגר מאוד גדול לחזור למספרים האלה.

אמיר הלוי: הפס הרחב של התעשייה הזאת מחכה לזה.

אמיר הלוי: יש הרבה מאוד שיתופי פעולה, ומה שעשינו בתקופת המשבר זה שמירה על כל ערוצי השיווק האלה עם כל הגופים האלה, כולל לאסוף אותם לוובינר וללמד אותם איך הקולינריה הישראלית זה שקשוקה.

אמיר הלוי: היו לזה אלפי צופים והצלחנו לשמר פה קשרים מאוד חשובים ולהחזיק אותם בחיים.

אמיר הלוי: בנינו את האגף לפיתוח שווקים חדשים.

אמיר הלוי: זה תחום התמחות גם באמירויות וגם במדינות נוספות באירופה.

אמיר הלוי: יש הרבה מאוד אזורים חדשים שאנחנו מאתרים אותם עם פוטנציאל גדול וגם קמפיינים חדשים שאנחנו עובדים עליהם בימים אלה וגם הבוקר כדי להיות מוכנים לתקופה שהתעשייה הזאת תוכל להתחיל שוב לפתוח את השמים שוב.

אמיר הלוי: גם להיות מוכנים בין הפרצות שאפשר לחדור לקהלים.

אמיר הלוי: השר הציג קודם את מספר התיירים במדינות גדולות שחיות מתיירות.

אמיר הלוי: אנחנו נצטרך לנצל הזדמנויות, ובתקופה שיש בה הרבה מחוסנים והשמים פה פתוחים צריך לצאת מהר ומידית בקמפיינים עם דיגיטל כדי להביא לפה תיירים, ועם זה אנחנו מוכנים.

יואל רזבוזוב: אמיר, בהמשך לדברים שלך, יש פה הזדמנות כי תיירים, כמו למשל מבריטניה שלא חשבו על ישראל כיעד תיירותי בגלל שרוב העולם סגור עכשיו – יש לנו פה סיכוי.

יואל רזבוזוב: כמובן, תיירים מחוסנים בחצי השנה האחרונה, לפי החוק הישראלי – יש פה סיכוי - -

קרן ברק: מתי פותחים את זה?

יואל רזבוזוב: אנחנו וידאנו בוועדת חוקה, וביום ראשון הבא ב-12 בדצמבר זה אמור להיפתח.

קרן ברק: אם אין שום דבר זה אמור להיפתח ב-12 בחודש?

יואל רזבוזוב: כן, זה אמור להיפתח.

יואל רזבוזוב: אני מבקש גם להוריד חובת בידוד לחוזרים וגם כניסת תיירים.

יואל רזבוזוב: זה מה שאמור להיות.

מיכאל ביטון: האם אתם לקראת סיום, אמיר?

אמיר הלוי: תיירות פנים מאוד חשובה.

אמיר הלוי: זה האתגר הגדול.

אמיר הלוי: אני חייב להגיד משפט אחד בהמשך לסוגיית המחירים: צריך להבין שאנחנו נמצאים פה בסיר לחץ.

אמיר הלוי: ישראלים לא יוצאים החוצה, כולם מתנפלים על מספר מצומצם מאוד של חדרים.

אמיר הלוי: מול זה אני לא יודע איך אפשר להתמודד.

אמיר הלוי: אנחנו עשינו הרבה מאוד פעולות כדי לנסות להרגיע את השוק, אבל צריך להביא בחשבון שיש פה כמה כשלים שהשר התייחס אליהם.

אמיר הלוי: לא מבינים שאין עובדים בתעשיית התיירות.

אמיר הלוי: המלונות "גונבים" עובדים אחד לשני.

אמיר הלוי: זה מעלה את המחירים של העובדים.

אמיר הלוי: תבדקו את הלייבור קוסט שקרה בתעשיית המלונות.

אמיר הלוי: אני לא מדבר על הנדל"ן – אתם מכירים את הנדל"ן טוב יותר מאתנו.

אמיר הלוי: זה, כמובן, גם משפיע.

אמיר הלוי: צריך להבין שבעבר הדור הצעיר הסכים לעבוד בחדרנות, הסכים לעבוד בבתי מלון; היום, לשמחתי, הילדים שלנו יוצאים מצה"ל עם יותר כסף ממה שהיה בדור שלי, והם לא צריכים לממן את הטיול לדרום אמריקה, ויש פה כשל מאוד גדול.

אמיר הלוי: צריך להיות שינוי מצד אחד עם העובדים הזרים ומצד שני להחזיר ישראלים לעבודה בתשלום ובעבודה מועדפת ובעוד דברים שהוועדה הזאת צריכה להתייחס אליהם.

אמיר הלוי: יש פה שבר גדול.

אמיר הלוי: אין שוטפי כלים במסעדות, וכולם שואלים למה יקר.

אמיר הלוי: אם לא יהיה פתרון לזה המחירים רק ימשיכו לעלות.

אמיר הלוי: צריך להבין את זה.

קרן ברק: רק לעדכן אותך שאין שום - - - ושום דבר.

מיכאל ביטון: קרן, את באת אחרונה.

מיכאל ביטון: את לא יכולה.

מיכאל ביטון: החבר'ה מתאפקים פה כבר שעה.

מיכאל ביטון: את ברשימת הדוברים לפי הסדר.

אמיר הלוי: תגברנו את תיירות הפנים וגם ייצא בקרוב קמפיין שיוצגו בו השבוע אופציות לשר.

אמיר הלוי: אנחנו עושים פה הכול כדי ללכת בתקופות החלשות.

אמיר הלוי: כי זה שטבריה הייתה מלאה באוגוסט זה טוב, בחגים – זה טוב.

אמיר הלוי: הבעיה היא מה קורה בטבריה שהיא עיר רפאים עכשיו כי אין בה תיירות נכנסת.

אמיר הלוי: אנחנו מנסים לפעול בפעולות ממוקדות בדיוק בערים האלה.

אמיר הלוי: צריך להגיד שגם ירושלים ותל-אביב חיות מתיירות נכנסת, ובטח בעונה הזאת, והתעשייה שם מתמודדת עם קשיים מאוד גדולים.

אמיר הלוי: כדי לקצר אני אגיד שיש לנו מינהל חוויית התייר שעושה עבודה מדהימה בתקופת הקורונה – מהאיים הירוקים בעבר ודרך כל המתווים וכולל אירוע "מיס יוניברס" בימים אלה באילת.

אמיר הלוי: זה אירוע בינלאומי שנותן לנו חשיפה מאוד גדולה.

אמיר הלוי: כל הליווי של האירוע של כל מי שנכנס, התחייבויות שהיו פה עוד הרבה לפני המשבר הנוכחי של הקורונה.

אמיר הלוי: כל הנושא של מארגני התיירות הנכנסת, הליווי של מורי הדרך ורכישת ימי הדרכה וסיורים – זה לא מספיק אבל באמצעים שהיו לנו ובתקציב הלא מוגבל ששמנו לזה עשינו את המקסימום.

אמיר הלוי: לדעתנו, צריך להמשיך; יש עוד פתרונות שאם זה היה תלוי רק במשרד התיירות זה היה קיים.

אמיר הלוי: אני מקווה שעם משרד האוצר יימצאו עוד פתרונות.

אמיר הלוי: כמו שהזכרת דוגמאות – יש הרבה כאלה.

אמיר הלוי: אנחנו מקווים ומנצלים את התקופה הזאת.

אמיר הלוי: מרכז כנסים באילת – אילת היא עיר שאנחנו משקיעים בה הרבה מאוד.

אמיר הלוי: יש פה הרבה RFI שהתפרסם רק בשבוע שעבר כדי לבנות מרכז כנסים כדי שיעזור לאילת בעתיד.

אמיר הלוי: אני הייתי פה בהרבה דיונים על עתיד העיר אילת.

אמיר הלוי: מרכז הכנסים הוא בשורה מאוד חשובה לעיר אילת, ואני מקווה שבליווי צמוד של משרד האוצר זה יקרה.

אמיר הלוי: כל נושא סוגיית מורי הדרך – קיצרנו תהליכים.

אמיר הלוי: כל המהלך נהיה הרבה יותר פשוט.

אמיר הלוי: נגיד רק עוד מילה אחת – שאנחנו ניצלנו גם את התקופה בכל מה שקשור להשקעות ולתשתיות.

אמיר הלוי: יש הרבה יותר יזמים.

אמיר הלוי: אנחנו רואים את זה דרך הברומטר של הוועדה לבדיקת תכניות אצלנו.

אמיר הלוי: הרבה יזמים לא חיכו והמשיכו לעבור את כל התהליך התכנוני סטטוטורי יזמי והשקעות.

אמיר הלוי: אנחנו רואים רק גידול בשנים של הקורונה, וזה מעיד על האמון שיש בכך שהתעשייה הזאת תחזור למספרים הגדולים.

אמיר הלוי: כמובן, התחלות רבות של בניית בתי מלון.

אמיר הלוי: זה עוד דבר שצריך אותו כדי להשקיע וימשיכו להגדיל את ההיצע; יש הרבה מאוד עבודת תשתיות גם בבנייה של אתרי לינה, ובעיקר לינה עממית שמורידה מחירים ונותנת אפשרויות זולות והרבה קידומי פרויקטים.

אמיר הלוי: לצד זה השר חידד את הנושא שבמקום שאנחנו לא רואים מענה לסוגיית הנראות והניקיון אנחנו עוצרים.

אמיר הלוי: אנחנו מקווים שיש היום פתרון לטבריה.

אמיר הלוי: יש תקציב גדול, וברגע שיש פתרון אפשר להתקדם קדימה, ורואים פה פרויקטים נבחרים בהיקפים של מאות מיליוני שקלים שהצליחו.

אמיר הלוי: בין זה ים המלח שכדאי שהוועדה תראה פעם, אני לא חושב שיש פרויקט תשתית ציבורית ברמה הלאומית שהצליח כמו ברצועת המלונות בים המלח.

אמיר הלוי: הוועדה הזאת קיימה הרבה מאוד דיונים בנושא ים המלח, וכדאי שתראו את זה.

אמיר הלוי: אנחנו נראה לכם את זה.

אמיר הלוי: אני אבוא מהחופשה בשמחה.

אמיר הלוי: יש פרויקטים מוצלחים שהשר הניח אבן פינה בנגב במסגרת המותג.

אמיר הלוי: אלה הרבה פרויקטים תשתיתיים.

אמיר הלוי: תודה רבה.

מיכאל ביטון: תודה לך.

מיכאל ביטון: כמה דגשים שלי, ואז סבב חברי כנסת.

מיכאל ביטון: קודם כול, אחת הבעיות בתקופת הקורונה היא שנתנו כסף לחל"ת לשבת בבית, ואז התקשינו להחזיר אנשים.

מיכאל ביטון: אמרנו שניתן למעסיקים כסף.

מיכאל ביטון: אם אנחנו יכולים היום לצאת במיזם שבו אתה מציף את תל-אביב בתיירות ישראלית, ואתה הולך למלון או אפילו לרשתות הקטנות ביותר ואומר: מה היה המחיר האמיתי הלא מופקע שלכם ב-2019-2018?

מיכאל ביטון: אתם תורידו 20%, אנחנו נספוג 30%, והאזרח ישלם 50%.

מיכאל ביטון: עושים גל כניסות של ישראלים למלונות ובוחרים – ירושלים, תל-אביב, טבריה, נצרת – במקומות שאין תיירות נכנסת מחו"ל.

מיכאל ביטון: זה מיזם שלא הולך למענק שהלך לאיבוד.

מיכאל ביטון: אנחנו יודעים מה קרה לנו ברשתות התיירות בסיוע, ופתאום היו רווחי שיא ועליות מחירים של 30% - לא לזה אנחנו מתכוונים.

מיכאל ביטון: פתאום תהיה חופשה של חצי מחיר בישראל.

מיכאל ביטון: היזם סופג 20%, המשרד שם 30%, והאזרח שילם 50%.

יואל רזבוזוב: היושב-ראש, אתה מעלה סוגיה שצריך לבדוק עם הגורמים עד כמה היא ניתנת ליישום.

יואל רזבוזוב: אנחנו פעלנו בדרך דומה בתקופה שהמחירים היו בשיאם.

יואל רזבוזוב: עזרנו בשיווק של אותם מלונות שנתנו חדרים ב-1,000 שקל ללילה, 750 שקל ללילה ו-500 שקל.

יואל רזבוזוב: עם כל הביקורת זה עבד די יפה.

מיכאל ביטון: אני אומר לך, השר, אם אתה עושה פרויקט כזה של חופשה בישראל בחצי מחיר – אבל באמת בחצי מחיר, לא מזויף – ואתה נותן לישראלים הם ילכו לתל-אביב, ילכו לירושלים.

מיכאל ביטון: יש צימאון.

יואל רזבוזוב: יש פה אתגר למלא גם באמצע השבוע.

יואל רזבוזוב: אנחנו פועלים יחד עם ועדי עובדים כדי לראות איך פותרים גם את הסוגיה הזאת.

יואל רזבוזוב: כל סוגיה שעולה – אני אף פעם לא אומר לא.

יואל רזבוזוב: נשמע מעניין – למה לא?

יואל רזבוזוב: צריך לבדוק האם זה מתאפשר.

אמיר הלוי: אני מציע שתחפשו עכשיו הזדמנויות במלונות טובים בנצרת ובטבריה.

אמיר הלוי: המחירים מאוד נמוכים.

יואל רזבוזוב: שליש מחיר, לא חצי.

אמיר הלוי: רק יש נטייה של כולם בסופי שבוע ובחגים - -

מיכאל ביטון: אם תעשה בטבריה פעמיים בשבוע הופעות ענק לכל מי שמתארח במלונות, ותגיד: היום בטבריה עידן רייכל ובנאי, וכל מי שלקח חדר במלון בטבריה יש לו הופעה חינם - -

מופיד מרעי: ליצור אטרקציות.

מיכאל ביטון: לא, לייצר כדאיות.

מיכאל ביטון: זה שווה את הכסף.

אמיר הלוי: מפעל פיס.

מיכאל ביטון: עם הפיס.

מיכאל ביטון: אבל זה שווה את הכסף.

אמיר הלוי: בגלל זה כל הפתרונות של רט"ג עם מורי הדרך, ושאלת קודם על מפעל הפיס – אנחנו נשמח.

אמיר הלוי: גם היום מפעל הפיס מפרסם מחירים מאוד נמוכים למפעל המנויים שלו, וזה דוחף הרבה מאוד עבודה גם למורי הדרך, גם למלונות וגם לסירה בכינרת שמושבתת כבר חודשיים.

מיכאל ביטון: אני לא רוצה שנאבד תקווה.

מיכאל ביטון: אני רואה את עידן רייכל אומר: בואו בשבוע הבא לטבריה, אני מופיע שם.

מיכאל ביטון: באתם למלון – ההופעה עליי.

מיכאל ביטון: מציפים את טבריה.

מיכאל ביטון: שבוע אחרי כן שלמה ארצי ואחר כך ישי ריבו.

יואל רזבוזוב: יש שם אמפי.

יואל רזבוזוב: צריך לראות איפה עושים את זה.

מיכאל ביטון: הייתי רוצה שתבדקו את המהלך הגדול והיפה הזה, אולי לקראת סיום תפקידך, אמיר, איזה משהו כזה בונבוניירה.

מיכאל ביטון: אנחנו רוצים אותך הרבה בוועדה אבל אם לא רואים אותך בוועדה אז תצליח בשנה הזאת.

מיכאל ביטון: אל תתבטל יותר מידי בשנת הצינון.

אמיר הלוי: תודה.

מיכאל ביטון: דבר שני, אני מבקש מהאוצר, מחבר שלך טמקין, שבתוך שבועיים אתם סוגרים לי את הסיפור של מורי הדרך.

מיכאל ביטון: זה כסף קטן וסיפור גדול.

מיכאל ביטון: זה יותר מדי זמן.

מיכאל ביטון: אני מבקש את זה.

הראל שליסל: לגבי מורי הדרך אתה הזכרת וגם השר הזכיר שאנחנו בוחנים יחד כל מיני אפשרויות איך לשפר את המצב, ובאמת בכיוון של לייצר עבודה.

מיכאל ביטון: שימור התשתית.

הראל שליסל: אבל מעבר לזה, היושב-ראש, כמו שאמרת, יותר ללכת בכיוון שאנשים יעבדו ולא יישבו בבית.

מיכאל ביטון: בדיוק.

מיכאל ביטון: להפעיל את הדברים.

הראל שליסל: זה לגמרי כיוון שהוא הרבה יותר נכון גם לדעתנו.

הראל שליסל: צריך לשים לב איך עושים את זה בדיוק – אם יעשו את זה דרך מפעל הפיס, רט"ג, המשרד לשוויון חברתי.

הראל שליסל: בסדר, זה נמצא בדיונים ונמצא לזה את הפתרון.

הראל שליסל: אבל הקונספט מוסכם.

מיכאל ביטון: לי יש את הנייד שלך.

קריאה: אני לא יודע מה איתך, אני יושב בבית בלי משכורת והכנסה.

מיכאל ביטון: אדוני, הדיון הזה הוא חברי כנסת מול השר.

מיכאל ביטון: אם נספיק ניתן לאחרים אבל אתה רואה שאני מייצג סביר את העניינים שלך בינתיים.

מיכאל ביטון: הראל, יש לי הנייד שלך.

מיכאל ביטון: את טמקין אני עדיין מחפש.

מיכאל ביטון: זה חשוב.

מיכאל ביטון: השר אמר, ואני יודע שזה לא מס שפתיים – הליכה לפריפריה, לנגב, לגליל, לאוכלוסיות מיוחדות, לבדואים, לערבים, לקהילות מיוחדות.

מיכאל ביטון: היום תייר רוצה סיפור של קהילה, הוא לא רוצה רק מלון ונוף, הוא רוצה בני אדם, אוכל אתני טעים כזה או אחר.

מיכאל ביטון: התיירות הקהילתית היא עתיד.

מיכאל ביטון: טבריה באמת סובלת והיא דורשת חדשנות, היא דורשת מנהיגות מקומית.

מיכאל ביטון: יש שם ועדה קרואה – איש מקצוע מטעם הממשלה שמנסה להציל את העיר.

מיכאל ביטון: אסור להשאיר אותו לבד.

מיכאל ביטון: השר כל כך צודק – פילים לבנים ותחזוקה – אל תממן כלום אם אף אחד לא התחייב לתחזק.

מיכאל ביטון: תסייע להם בדברים אנטי-ונדליים.

מיכאל ביטון: כשעשיתי טיילת עם משרד התיירות אמרתי למתכננים, תעשו לי אנטי-ונדלי.

מיכאל ביטון: אמרו לי, מה זה?

מיכאל ביטון: אמרתי, הטיילת זה בטון יצוק 40 ס"מ.

מיכאל ביטון: אתה בא עם קונגו ואתה לא יכול להרוס את זה.

מיקי לוי: אני מתנצל, התגעגעתי לוועדה הזאת, אז באתי לראות איך זה לנשום אוויר ועדות.

מיקי לוי: בוקר טוב לכולם.

מיקי לוי: אני מוכן להחליף אחד מכם לאיזה שעתיים.

מיקי לוי: לא התכוונתי לעשות בלגן.

מיקי לוי: באתי להגיד בוקר טוב ותודה על העבודה הטובה שנעשית בוועדה הזאת.

מיקי לוי: סך הכול אני מתגעגע לוועדות.

מיכאל ביטון: עוד לא מצאנו את מיקי לוי שיזעזע את הוועדות.

מיכאל ביטון: הוא נבנה.

קרן ברק: עושה בלגן - - -

מיכאל ביטון: קרן, לא הרמתי לך להנחתה.

מיכאל ביטון: טבריה כמיקוד, השר ואמיר, והעסקים הקטנים.

יואל רזבוזוב: לגבי טבריה – היה אצלי אתמול עידן גרינבאום, ראש המועצה עוטף כינרת, ודיברו איתי על האמפי בשביל לעשות איתי את המופעים.

יואל רזבוזוב: גם פה ביקשתי לראות תכנית אב שלמה.

מיכאל ביטון: אתה צודק.

יואל רזבוזוב: כמו אגם קומו וגארדה באיטליה – ככה טבריה צריכה להיראות.

יואל רזבוזוב: ואם אנחנו כל פעם נעשה טיילת פה ואמפי פה – צריכה להיות תכנית.

מיכאל ביטון: אתה כל כך צודק, זה גם לא רק תשתיות – שיהיה רכז תיירות בעיר, שתהיה עמותת תיירות, שתהיה יזמות זעירה של בתים פתוחים, של כל מה שאפשר.

מיכאל ביטון: לא לחשוב רק טיילת-לא טיילת, מלון-לא מלון.

מיכאל ביטון: זאת ההערה הבאה: היכולת של המשרד לעבוד עם עסקים קטנים ביותר; לא הרשתות הגדולות, לא מי שיודע לקדם את ענייניו בכנסת.

מיכאל ביטון: אותו גסט-האוס קטן, אותו יזם שעושה אופניים, תצפית כוכבים, לחם בבית.

מיכאל ביטון: להגיד לו, קח מענק קטן, קח תכנית עסקית.

אמיר הלוי: זה היה המנגנון של החממות.

מיכאל ביטון: כן, ושם מענק קטן.

מיכאל ביטון: הרי אנחנו יודעים לתת מענקים לגדולים, למה לקטנים אנחנו לא יודעים?

מיכאל ביטון: אנחנו יושבים עכשיו עם שרת הכלכלה איך לתת מענקים לעסקים קטנים.

מיכאל ביטון: תכנית עסקית ב-4,000 שקל, ומענק ב-40,000 שקל.

מיכאל ביטון: תתחייב שאתה מוסיף עובד או שניים ואתה משביח את העסק שלך - - - תכנית עסקית עם החממה.

מיכאל ביטון: אבל הוא קיבל מענק כי הלוואה הוא לא לוקח.

מיכאל ביטון: יש מאות מיליוני שקלים של המדינה בהלוואות – אף אחד לא לוקח אותם.

מיכאל ביטון: אם הוא רוצה הלוואה הוא הולך לבנק כי הריבית נמוכה.

מיכאל ביטון: השר, אתה תגיד בעוד שנה, שנתיים – אני נתתי לאלף יזמי תיירות מענק של 40,000 שקל אחרי תכנית עסקית של 4,000 שקל.

מיכאל ביטון: הדבר הזה הוא מטורף.

יואל רזבוזוב: אתה אומר דבר מאוד נכון.

יואל רזבוזוב: קודם כול, במו ידינו אנחנו יוצרים את הקרטלים האלה.

יואל רזבוזוב: בתיירות קשה מאוד ליזם ללכת לבנק כיוון שהענף הוא מסוכן.

יואל רזבוזוב: פעם יש מבצע צבאי ופעם יש קורונה, והבנקים לא מתלהבים לתת כסף, ואז לגופים הגדולים יש כסף והם באים.

יואל רזבוזוב: דווקא האמירה שיוצאת מהוועדה ממשרד התיירות שאנחנו הולכים לשים כסף בתשתיות לפיתוח הנגב זה נותן לגיטימציה לאותו יזם קטן לבוא ולבנות את בית ההארחה שלו.

יואל רזבוזוב: הוצאנו עכשיו נוהל קמפינגים וגלמפינגים, שהם האוהלים המשובחים יותר, ב-10 מיליון שקלים שיזמים יבואו ויקבלו החזר הוצאות של 20%.

יואל רזבוזוב: ביקשתי מהמשרד לאתר 100 מגרשים של גלמפינגים.

יואל רזבוזוב: לא יכול להיות מצב שבאוגוסט רציתי ללכת לחופשה עם המשפחה וגלמפינג – אוהל – עלה 1,800 שקל.

יואל רזבוזוב: זה לא מסתדר.

יואל רזבוזוב: בגלל זה ביקשתי וזה משהו שאפשר לעשות מהר ולהוריד את העומס מהמלונות.

מיכאל ביטון: השר, יש לי בקשה אישית כוועדה בעתיד, בעוד חודשיים-שלושה, נגיע לסיור בטבריה על הפיתוח הכלכלי בעיר.

מיכאל ביטון: אם תוכל להצטרף אלינו בביקור הזה לשעה, שעתיים כדי לחזק את העיר ולבוא עם תכנית כוללנית נשמח.

מיכאל ביטון: הראייה שלך מאוד נכונה – לא חתיכות כמו מיזם המים - אלא פשטות, תחזוקה, איכות, תוכן שמשולבים בו ברזלים ולא רק ברזלים בלי תוכן.

מיכאל ביטון: תודה.

מיכאל ביטון: את החלק שלי סיימתי.

סמי אבו שחאדה: אני אשמח אם הסיור יכלול את טבריה - - -

מיכאל ביטון: סמי, אתה לא יכול לדבר עכשיו כי התור עכשיו הוא של חבר כנסת סמי אבו-שחאדה, בבקשה.

סמי אבו שחאדה: תודה רבה, אדוני היושב-ראש, תודה, אדוני השר, יש כמה דברים שאני רוצה להגיד: א', בכל העניין של פיצוי עסקים עשינו עוול כפול לעסקים החדשים שנפתחו בשנת 2020, במיוחד אלה שהיו בכיוון של תיירות.

סמי אבו שחאדה: האנשים האלה נפגעו בצורה מאוד קשה.

סמי אבו שחאדה: כל מנגנוני הפיצוי עברו מעליהם.

סמי אבו שחאדה: אנשים שמו את כל מה שהיה להם כדי לפתוח מסעדה, מלון קטן או עסקים אחרים שהם בכלכלת השירותים והתיירות.

סמי אבו שחאדה: כל מנגנוני הפיצויים של העסקים פשוט פסחו עליהם.

סמי אבו שחאדה: אז אם אנחנו מתכננים פיצויים אני מאוד מבקש גם ממשרד הכלכלה וגם ממשרד התיירות לראות את העסקים החדשים האלה כי להם נגרם עוול בצורה גדולה ביות.

סמי אבו שחאדה: שנית, אנחנו מדברים פה על פיתוח אטרקציות.

סמי אבו שחאדה: חברים, יש לנו האטרקציות הכי גדולות.

סמי אבו שחאדה: צריך לעשות שינוי פאזה במחשבה.

סמי אבו שחאדה: אני עסקתי בתיירות יותר מ-20 שנים, והדרכתי סיורים – זאת ההתמחות שלי.

סמי אבו שחאדה: ישבתי עם חבר שהוא היסטוריון וארכיאולוג בנצרת.

סמי אבו שחאדה: הוא אומר, אתה מבין שנולדה בה אולי האישיות הכי חשובה בהיסטוריה, ישו, ובנצרת אין מוזאון אחד סביר לתולדות הנצרות?

סמי אבו שחאדה: אתם יודעים שבכל הארץ אין מוזאון כזה?

סמי אבו שחאדה: יש כל מיני דברים קטנים ושוליים שכנסיות מסוימות עשו, אבל אין לנו אף מוזאון אחד סביר בארץ לתולדות הנצרות, במקום שנולדה הנצרות.

סמי אבו שחאדה: יש לנו אטרקציה אחת לענייני האסלאם, שזה כמעט שליש עד 40% מהמוסלמים והנוצרות באנושות.

סמי אבו שחאדה: לא עשינו מספיק בעניין הזה.

סמי אבו שחאדה: בנוגע לכלכלת שירותים ועובדים – אני חייב לא להסכים.

סמי אבו שחאדה: לא כל האזרחים במדינה מיועדים להייטק או יכולים להיות בהייטק.

סמי אבו שחאדה: אנחנו מדברים על הפריפריה והאוכלוסיות המוחלשות המון, אדוני היושב-ראש.

סמי אבו שחאדה: יש פה הזדמנויות עבודה מצוינות כי יש גם אחוז אבטלה מאוד גבוה באוכלוסיות המוחלשות.

סמי אבו שחאדה: השאלה אם אנחנו עושים מספיק כדי לקחת את העניים של נצרת, את האנשים המוחלשים בנצרת, שיעבדו בכלכלת התיירות בנצרת.

סמי אבו שחאדה: האם אנחנו עושים מספיק?

סמי אבו שחאדה: יכול להיות שהם מפחדים להגיע לשם, יכול להיות שהם לא מבינים מה העבודה הזאת.

סמי אבו שחאדה: יכול להיות שצריך להכשיר אותם.

סמי אבו שחאדה: ואז אפשר לפתור את הבעיה גם בטבריה וגם בנצרת, ולייעד את האוכלוסייה המוחלשת בנגב, ערבים ויהודים – לייעד אותם לזה.

יואל רזבוזוב: ניסינו.

מיכאל ביטון: אני מציע שתרשמו, ולקראת סיום אני אתן לכם לדבר.

מיכאל ביטון: יש לכם עוד חצי דקה, חבר הכנסת אבו שחאדה.

מיכאל ביטון: כל חבר כנסת – שלוש דקות.

סמי אבו שחאדה: אני מסיים.

סמי אבו שחאדה: אני רוצה לדבר על התיירות בחברה הערבית.

סמי אבו שחאדה: בכל הערים והכפרים הערביים בארץ יש היסטוריה.

סמי אבו שחאדה: לצערי הרב, רוב המבנים ההיסטוריים נהרסו.

סמי אבו שחאדה: אבל בכל מקום יש מרכז ותיק, ושם הפוטנציאל אדיר גם לתיירות פנים וגם לתיירות נכנסת.

סמי אבו שחאדה: אני מסתובב שם המון, ולצערי הרב, תמיד כואב לי הלב שאין שם אף תכנית.

סמי אבו שחאדה: לפחות, להתחיל בתכנית אב שתציל את המקומות האלה.

סמי אבו שחאדה: יש מקומות מהתקופה הרומית ומהתקופה הביזנטית ומהתקופה האסלאמית – יש לנו המון היסטוריה בארץ, והפוטנציאל התיירותי של החברה הערבית הוא אדיר, וכמעט אין כלום.

סמי אבו שחאדה: פונים למועצות המקומיות ולעיריות לאחרונה ואין להם כוח לעשות את זה.

סמי אבו שחאדה: אם מישהו לא ידחוף אותם לשם אין אפילו תכניות נורמליות.

סמי אבו שחאדה: דבר אחרון – הגשנו למשרד התיירות תכנית כדי לעזור למדריכי הטיולים בשיתוף עמותת "סיכוי לתיירות קהילתית בחברה הערבית".

סמי אבו שחאדה: זאת תכנית קטנה מאוד שיכולה לעזור להרבה מדריכי טיולים, וקצת להניע את העגלה הזאת של תיירות בחברה הערבית.

מיכאל ביטון: אנחנו יצרנו תיירות בירוחם רק בגלל העניין הקהילתי.

מיכאל ביטון: בהתחלה באו לירוחם רק כדי ללמוד על יזמות ועל חינוך ואחרי זה הגיעו בשביל הנוף, האגם והמכתש.

מיכאל ביטון: אבל התחלנו בהיבט הקהילתי, וכשיש קהילתי אז גם הציבור נרתם ומתחיל להיות נקי ומתחיל לרצות להיות חלק.

מיכאל ביטון: כשיש אוכל טעים בבניין ותיק כולם רוצים לבוא.

מיכאל ביטון: רק צריך לעשות את זה.

סמי אבו שחאדה: סיפורי בני אדם – זה מה שכולם מחפשים.

מיכאל ביטון: אני אומר לך – בניין ותיק, אוכל טעים – יבואו.

מיכאל ביטון: יעל רון בן משה, בבקשה.

יעל רון בן משה: תודה, אדוני היושב-ראש, תודה לשר על הסקירה ותודה למנכ"ל, ובהזדמנות זאת גם בהצלחה.

יעל רון בן משה: המנכ"ל הוא ידיד גדול של הגליל ושל הגליל המערבי בפרט.

יעל רון בן משה: הכרנו במסגרת תפקידי הקודם לפני כשש שנים, ואחר כך כל חצי שנה הוא היה מופתע מהסיפור של האשכולות, שקיים ייצור כזה ואפשר לעבוד עם אזור.

יעל רון בן משה: אני מקווה שכבר עברנו את שלב ההפתעה.

יעל רון בן משה: בדבריכם אתם גם אומרים שבן אדם כבר לא נוסע לאיטליה, אלא נוסע לסטוסקנה או לאזור האגמים.

יעל רון בן משה: אני לא רואה לזה ביטוי בתכניות העבודה בארץ.

אמיר הלוי: זה המותגים.

יעל רון בן משה: זה המותגים אבל אני יודע שעדיין לא עובדים ברמת האזור.

יעל רון בן משה: בסוף זה מתורגם לעבודה עם רשות מקומית ולא עם אזור.

יעל רון בן משה: אני מחברת את דבריי על האשכולות.

יעל רון בן משה: יש אשכולות, הם קיימים ועובדים.

יעל רון בן משה: אתה רוצה לעבוד עם אזור – תעבוד עם אשכול, ובטח במשרד שאין בו מחוזות.

יעל רון בן משה: אם במשרד להגנת הסביבה או במשרד החינוך אנחנו יודעים שיש מחוז בצפון אז למשרד התיירות יש נציגים מאוד מסורים ונלהבים בצפון אבל אין מחוז.

יעל רון בן משה: לדעתי, האשכולות הם בהחלט פלטפורמה שכדאי לעבוד בה, והיא תואמת את המדיניות לפרק את המותג "ישראל" ולהתחיל לעבוד עם אזור.

יעל רון בן משה: שווה לבחון את הדבר הזה.

יעל רון בן משה: היה שווה לבחון את זה לפני שלוש שנים, אבל עדיף עכשיו מאשר לעולם לא.

יעל רון בן משה: אני מקווה שאנחנו נצליח להיפגש בעוד יומיים בצפון לחשיפת המותג הגלילי.

יעל רון בן משה: אתם תהיו שם ואנחנו נהיה שם אם לא יהיה לנו פה לילה לבן.

אמיר הלוי: זאת הצגת התכנית שנעשתה.

אמיר הלוי: יש עוד הרבה עבודה שם.

יעל רון בן משה: אני מקווה שנשמע שהעבודה נעשתה בשיתוף עם האשכולות.

יואל רזבוזוב: החברה הערבית נמצאת שם?

אמיר הלוי: ברור.

יעל רון בן משה: אני אגיד גם לגבי הגליל שגם בעבודות שאתם עשיתם במשרד הוא לא מותג אחד אולי בשונה מהנגב שזה המותג המדברי.

יעל רון בן משה: בטח שלא היינו רוצים לייצר את אותו קניבליזם שכבר הוזכר קודם על עובדי המלונות, אבל גם לא מול התיירים.

יעל רון בן משה: זאת אומרת אם יש תיירות צליינית ענפה וטובה בנצרת צריך להעצים אותה ולא לגנוב אותה עכשיו לעכו או למקומות אחרים.

יעל רון בן משה: אז מהו אותו מותג שיכסה את כל הגליל?

יעל רון בן משה: אני מקווה לשמוע את זה בעוד יומיים.

יעל רון בן משה: המנכ"ל, התייחסת לחממות – כצרכנית לשעבר של החממה זה עבודה מאוד מאתגרת.

יעל רון בן משה: אולי אני לא מספיק אינטליגנטית אבל היה מאוד קשה לעבוד עם החממה.

יואל רזבוזוב: אז תיתני לנו אחרי כן את הדגשים.

יעל רון בן משה: אני אתן.

יעל רון בן משה: אתמול בוועדת כספים גם נפגשנו בנושא ההעברות, כולל תקציב משמעותי.

יעל רון בן משה: התקציב הכי גדול של ההעברות משנה קודמת לתקציב שנה הבאה הוא של החממות.

יעל רון בן משה: העברנו את זה.

יעל רון בן משה: הצבענו בעד – הכול בסדר, הרכבת ממשיכה.

יעל רון בן משה: צריך לבחון למה תקציב החממות לא מנוצל.

מיכאל ביטון: הוא צריך להפוך למענקים ולתכניות עסקיות, לא רק הלוואות.

יעל רון בן משה: מי מגיש לחממות?

יעל רון בן משה: מי מצליח להגיש?

מיכאל ביטון: צריך לעשות reaching out – להגיע לשכונות, להגיע לבתים.

מיכאל ביטון: לא לחכות שייגשו אליך באינטרנט.

מיכאל ביטון: לפעמים היזמים עוד לא עשו את ההליך הזה.

יעל רון בן משה: נושא הצת"פ – פיתוח התשתיות גם מותאם מקומית.

יעל רון בן משה: ערים: עכו, צפת, מצפה רמון – אזור לא יכול לגשת.

יעל רון בן משה: אם רוצים לעשות פרויקט חוצה רשויות מקומיות שיפוץ האקוודוקט בין עכו לנהרייה – זה בלתי אפשרי.

יעל רון בן משה: אני אומרת את זה מניסיון אישי.

יעל רון בן משה: כל פעם עושים חלק וזה לא נראה - -

מיכאל ביטון: יעל, הוספתי לך דקה, אבל את כבר חורגת.

יואל רזבוזוב: יש לך כל התובנות.

יואל רזבוזוב: את יכולה לעשות לנו דף?

יעל רון בן משה: אנחנו נעשה פגישה עם האשכולות האזוריים.

יעל רון בן משה: יש שם חוכמה של 50 ראשי ערים ומועצות שיודעים לדבר.

יואל רזבוזוב: אני מעדיף שזה יהיה מרוכז.

יואל רזבוזוב: מישהו שירכז.

יעל רון בן משה: אני ארכז.

יעל רון בן משה: גם שדה תעופה בצפון כמנוע צמיחה מאוד משמעותי לתיירות.

יעל רון בן משה: שרת התחבורה הקימה צוות לבחינת הנושא.

יעל רון בן משה: חשוב שיהיה שם נציג של משרד התיירות שיאמר את דברו.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

יעל רון בן משה: רק התייחסות אחרונה לנושא האזוריות – המנכ"ל ציין את המותג תל-אביב-ירושלים, ושבארצות-הברית זה ירושלים-תל-אביב.

יעל רון בן משה: זה אולי חלף ליד האוזן אצל אנשים.

יעל רון בן משה: אם שתי הערים מצליחות לשתף ביניהן פעולה צריך לתפוס את זה בשתי ידיים, ולעזור להן למרות הקושי אם זה יהיה קודם תל-אביב או קודם ירושלים.

יעל רון בן משה: יש שיתופי פעולה כאלה בנגב - -

אמיר הלוי: זה הולך מצוין.

יעל רון בן משה: כן, אבל מותג חיפה-עכו – אנחנו מדברים על זה שנים ולא יוצא, ומותגים אחרים של טבריה-נצרת – לא יוצא.

יעל רון בן משה: אז אפשר להגיד שזה בגלל ראשי הערים, ואני אומרת שצריך לבדוק את זה בכל האספקטים.

מיכאל ביטון: תודה רבה, יעל רון בן משה.

מיכאל ביטון: מופיד מרעי, בבקשה.

מופיד מרעי: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

מופיד מרעי: גילוי נאות – יעל ואני באנו מאותו אזור, מאותו אשכול.

מופיד מרעי: התעסקנו עם התיירות בגליל המערבי יחד, ואני אשתדל לא לחזור על דברים שיעל נגעה בהם.

מופיד מרעי: לא סתם שאלתי את השר על הפריסה של התיירים.

מופיד מרעי: הבעיה המרכזית שלנו, בסופו של דבר, בפריפריה ובגליל היא ליצור אטרקציות כדי להשאיר את התייר בצפון; שלא יגיע לצפון ותוך שלוש שעות הוא נוסע חזרה לתל-אביב וישן במלון בתל-אביב.

מופיד מרעי: לכן צריך ליצור אטרקציות שמשאירות את התיירים בגליל.

מופיד מרעי: לדוגמה – וזאת לא הדוגמה הכי טובה – "כבר ביקרתי" – אז, נכון, כבר ביקרתי, אז מגיעים לכפרים והמדפים התרוקנו כי כל התיירים הגיעו אבל חזרו למרכז.

מופיד מרעי: לכן צריך ליצור כמה מנועי צמיחה תיירותיים בגליל כדי לשמר את התיירים.

מופיד מרעי: לא פעם הצעתי כמה פעמים, גם לשר יריב לוין בזמנו, ליצור אטרקציה בגליל עצמו – רכבת הרים עם מערכת רכבלים כמו צוק מנרה בגליל.

מופיד מרעי: אני הצגתי יסוד לתכנית כזאת של שלושה רכבלים שיסיעו תיירים לקו הרכס של הגליל העליון בשיתוף פעולה עם רשות שמורות הטבע, ושתהיה רכבת שתחבר בין כולם מאזור גשר כזיב על שמו של נביה מרעי , מעין אסעד לבית ג'ן ומסג'ור-ראמי גם למעלה.

מופיד מרעי: שלושה רכבלים.

מיכאל ביטון: הסיפור הדרוזי הקהילתי עם הטעמים, ההיסטוריה והנופים והכפרים שיושבים באזורים מדהימים זה תכנית בפני עצמה.

מופיד מרעי: נכון.

מיכאל ביטון: זה גם לישראלים.

מיכאל ביטון: ישראלים מתחילים לנפוש ביישובים דרוזיים אבל צריך עוד יותר.

מופיד מרעי: צריך להעצים את זה.

אמיר הלוי: אתה גם רואה את התפוסות באתרי האירוח, הן גבוהות מאוד גם בגלל שהמחירים שם יותר סבירים, והם מלאים.

מיכאל ביטון: מופיד, עוד דקה, ידידי.

מיכאל ביטון: אתה אחי ורעי, אבל עוד דקה, בבקשה.

מופיד מרעי: זה נושא אחד.

מופיד מרעי: צריך ללכת על הנושא השני:

מופיד מרעי: לסבסד פעילות תיירותית – חדרי אירוח וצימרים כדי להשאיר שם את התיירים; לעודד עובדים לעבודה מועדפת כדי שאנשים יחזרו לעבוד בתיירות.

מופיד מרעי: זאת השאלה השנייה שלי שאני מבקש לקבל עליה תשובה: מתוך העובדים שאנחנו מדברים עליהם שמועסקים מתיירות שמגיעה לארץ – כמה מהם זרים וכמה ישראלים?

מופיד מרעי: הפילוח הזה חשוב לנו כי אנחנו רוצים להעסיק את עצמנו, את הפריפריה, את היישובים שלנו.

מופיד מרעי: אני מחורפיש, הייתי ראש רשות, והייתי יושב-ראש פורום ראשי הרשויות הדרוזיות והצ'רקסיות.

מופיד מרעי: לפני ארבע שנים הצגנו לנשיא את תכנית האב לגליל המערבי.

מופיד מרעי: גם בשביל הגילוי הנאות – אני הייתי היועץ המוניציפלי של תכנית-אב גליל מערבי עם גברת סלומון.

מופיד מרעי: דיברנו בעיקר על תיירות.

מופיד מרעי: קודמי דיבר על אתרים ומרכזי היישובים: מעיליא, פסוטה, חורפיש – יש שם מקומות שאפשר לשמר את התייר בצפון.

סמי אבו שחאדה: יש מלון באיזשהו כפר דרוזי?

מופיד מרעי: יש מלוניות בראמה ובפקיעין.

מופיד מרעי: יש מלון קטן שגם מתפתח.

סמי אבו שחאדה: אני מכיר.

מופיד מרעי: הוא לא בקנה מידה אירופי.

מיכאל ביטון: מופיד, אנא, משפטי סיום כי לא נספיק לשמוע את השר, ואנחנו כבר בסוף הדיון.

מופיד מרעי: אני מבקש לסבסד ולחזק את האזור כי אין לנו מקורות תעסוקה אחרים.

מופיד מרעי: זה המקור.

מופיד מרעי: אני מבקש מהשר שתקדמו את זה כמה שיותר.

מופיד מרעי: אנחנו מדברים הרבה, אבל עושים מעט.

מופיד מרעי: אני מקווה שבתקופה שלך זה יהפוך מאמירות למעשה.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

מיכאל ביטון: יוראי להב הרצנו, בבקשה.

יוראי להב-הרצנו: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

יוראי להב-הרצנו: אדוני השר רזבוזוב, אני רוצה לברך אותך על ההצגה הרצינית ובעיקר על הרוח שהבאת עם הכניסה לתפקיד.

יוראי להב-הרצנו: זה ניכר פה בהצגה שאתה מאוד בתפקיד, רואים את ההתלהבות, את התשוקה ואת הרצינות.

יוראי להב-הרצנו: מבחינתי זה משב רוח רענן, ואני מברך אותך מאוד.

קריאה: אני תומכת בדבריך.

יוראי להב-הרצנו: זה מתחבר גם לדברים שאומרים אנשי תעשיית התיירות שליוויתי אותם בתקופת הקורונה, שסוף סוף הם מרגישים שיש להם שר וכתובת.

יוראי להב-הרצנו: אני מסכים עם מה שאתה אומר שהתיירות היא לא nice to have, אלא היא חלק מהביטחון הלאומי של מדינת ישראל.

יוראי להב-הרצנו: זה מנוע כלכלי אדיר לא רק בהיבט ההכנסות שזה מביא למדינה, אלא גם משום שאנשים שבוחרים לעבוד בתעשיית התיירות כמו מורי הדרך, עושים את זה מתוך שליחות גדולה ואהבת הארץ והמדינה.

יוראי להב-הרצנו: זה גם נדבך מאוד חשוב בהסברה בדיפלומטיה הציבורית שלנו; אנשים באים לכאן ורואים שמדינת ישראל היא מדינה יהודית ודמוקרטית שמקיימת ומיישמת ערכים משותפים.

יוראי להב-הרצנו: זה מסייע לנו.

יוראי להב-הרצנו: אני רוצה לברך אותך במיוחד על ההחלטה שלך להכניס לתוך היעדים האסטרטגיים של משרד התיירות את הנושא של תיירות בת-קיימא ואת הנושא של קיימות.

יוראי להב-הרצנו: הרי המנכ"ל יודע ודאי שתעשיית התיירות היא תעשייה מאוד מזהמת גם מכיוון שמדובר בהגעה לכאן באמצעות מטוסים, וגם מכיוון שכשאנשים מגיעים לחופשה הם "דופקים" פחות חשבון לסביבה שלהם כי הם פשוט רוצים ליהנות.

יוראי להב-הרצנו: וזה מובן.

יוראי להב-הרצנו: לכן היעד שהצבת לפתח תיירות בת-קיימא הוא נהדר אבל לא השארת את זה ברמה הערטילאית אלא כבר קיבלת החלטות מאוד משמעותיות: גם בהקשר של מכתש רמון – לבטל את פרויקט הבנייה ההרסני של האמפי בלב המכתב תוך פגיעה במאזן האקולוגי ובחיות; גם העמדה האמיצה שלך לגבי הסכם קצא"א שיכול להחריב את התיירות באילת ולפגוע בשונית האלמוגים הנדירה שם.

יוראי להב-הרצנו: כך שאנחנו רואים את האדוות המידיות של ההחלטה שלך.

יוראי להב-הרצנו: ואני מאוד רוצה לברך אותך ולאחל לך הרבה מאוד הצלחה בתפקידך.

יוראי להב-הרצנו: תודה רבה.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

מיכאל ביטון: קרן ברק, בבקשה.

קרן ברק: תודה רבה על הסקירה, תודה רבה לך, אמיר ובהצלחה.

קרן ברק: כמו שאמרת, אתה ראית אותו בכובעים הקודמים שלו, ואני ראיתי אותו לאורך השנים במשרד התיירות ורואים רצף ניהול מדהים והתמקצעות שהמטרה היא להפוך את ישראל למעצמה תיירותית בכל מצב.

קרן ברק: אני שוב אציין, וגם אתה אמרת, שבתקופת יריב לוין ואמיר היה מספר שיא בכניסת תיירים למדינת ישראל, וזה היה אמור ללכת ולגדול.

קרן ברק: זה לא קרה סתם, זה קרה בגלל סדרי עדיפות והשקעה בשיווק של מדינת ישראל בעולם, ולהגדיל את התקציב של שיווק ישראל בעולם.

קרן ברק: בנוסף לכך פתיחת השמים והבאת חברות low cost שגם היה יוזמה של משרד התיירות.

קרן ברק: אז תודה רבה לך, אמיר.

קרן ברק: אנחנו בטח נעשה מסיבת פרידה יותר גדולה.

קרן ברק: יושב-ראש הוועדה, אני לא יודע אם אתה יודע אבל אני יושבת-ראש השדולה לתיירות בכנסת, ולכן אני עוסקת בנושא הזה באופן רציף ועמוק.

קרן ברק: לכן יש לי כמה שאלות שגם עלו בשדולה שלנו.

קרן ברק: אני כבר מעדכנת אתכם שביקשנו וקיבלנו דיון מהיר בוועדת הכספים על הנושאים האלה כי חשוב שזה ייבחן בהיבט התיירותי כלכלי אבל חשוב שזה ייבחן גם בהיבט הכלכלי.

קרן ברק: ומדוע?

קרן ברק: ענף התיירות, כמו שנאמר פה על-ידי רבים, הוא מנוע צמיחה במדינת ישראל, ויש דברים שצריך לשים עליהם דגש.

קרן ברק: בתקופת הקורונה ניתנו מענקים לכל הענפים בין בחל"ת ובין במענקים לענפים השונים ולעסקים השונים, אז אני מבינה שהממשלה שלכם החליטה שהיא שמה וטו על כל נושא המענקים באופן גורף.

קרן ברק: אבל אפשר לקחת את המודל הזה ולייחס אותו רק על ענף אחד.

קרן ברק: כי מה לעשות – ענף התיירות שונה.

קרן ברק: הוא שונה כי סוגרים אותו ופותחים אותו בלי בעיה בכלל.

קרן ברק: רק בשבוע שעבר ראינו מה קרה.

קרן ברק: זה אמנם עלה לכותרות בנושא אחר, אבל אם תשאל פה את אנשי הענף מה קרה כשראש הממשלה אמר שהוא ממליץ לא לנסוע לחו"ל – הזרקור היה על הנסיעה של אשתו גילת בנט, אבל בגדול ברגע שהוא אמר את זה תשאל כמה ביטולים היו.

קרן ברק: ראשי הענף שנמצאים פה יגידו לך שבשנייה שהוא הוציא את המשפט הזה מהפה זה יצר תנודות קיצוניות.

קרן ברק: הוא אמר את זה, ואלפים ביטלו את החופשות שלהם לחו"ל.

קרן ברק: זה לא מנע מאשתו לנסוע לחו"ל.

קרן ברק: ואני גם לא מדברת על הנושא הזה, אלא שבמילה אחת בוטלו נסיעות לחו"ל וכניסות לארץ, וענף שלם קרס.

קרן ברק: אז אם אתה אומר כזה משפט שים לידו תג מחיר.

קרן ברק: תגיד: אני ממליץ לא לנסוע ולא לבוא אבל העלות של זה למשק היא ככה וככה, ולכן אני ממליץ שבעקבות ההכרזה הזאת נפצה את הענף וניתן מענקים באופן גורף לכל הענף.

קרן ברק: לא מדובר בהמון כסף, אבל כשאתה מוציא כאלה משפטים אתה חייב להגיד אותם בצורה אחראית ולהבין שיש תג מחיר לכל משפט כזה.

קרן ברק: זה לא יכול לעמוד באיזו הכרזה אמורפית "אני ממליץ" ולא להבין שבאותה שנייה חיסלת פה כמה משפחות וכמה עסקים.

קרן ברק: שנית, חשוב שתדע - -

מיכאל ביטון: אם תוכלי להגיד אותו בקצרה.

קרן ברק: זה נושא שלי, אז, מן הסתם - -

מיכאל ביטון: אבל נתתי לכל אחד שלוש דקות, ואת בדקה החמישית.

קרן ברק: חוץ מכסף אפשר גם לעזור להם בכל מיני תחומים: אפשר לא לדרוש מהם להחזיר הלוואות ולתת להם גרייס בהמשך הלוואות.

קרן ברק: זה משהו שאפשר לתת לענף הזה?

קרן ברק: אפשר; אפשר שרשות המיסים - -

מיכאל ביטון: צריך לתת מענקים אבל לפעילות, לא על ישיבה בבית, אלא על הפעלה במקום.

קרן ברק: חוץ ממענקים אפשר לתת דחייה בהחזר ההלוואות; אפשר שרשות המיסים תפעל ביתר נחישות לגבי הענפים האלה, שתבדוק את העררים שלהם ואת ההשגות שלהם, ומי שלא קיבל כסף – להפעיל לחץ שיטפלו בהם מהר יותר; אפשר להגדיל להם את ההלוואות בערבות מדינה – רק להם, רק לענף הזה.

קרן ברק: יש כמה דברים שאפשר לעשות באופן ייחודי להם.

קרן ברק: כבוד השר, אני פונה גם אליך – מדוע?

קרן ברק: כי גם אתה יכול ללחוץ על הדברים האלה – על רשות המיסים, על בנק ישראל, על החשב הכללי.

קרן ברק: אלה דברים שאתה יכול לשבת עליהן אחד-אחד ולעזור לענף הספציפי הזה חוץ מאשר מענקים.

מיכאל ביטון: אני רוצה לחזק את הדברים של קרן.

מיכאל ביטון: ברור לכל בר-דעת שאם השמים יישארו סגורים עוד כמה שבועות – אי אפשר להשאיר ענף כזה פגוע ופצוע.

מיכאל ביטון: השר כבר פתח ואמר שיש לו עניין ואינטרס לשמור על התשתיות העתידיות של הענף הזה כי אחרת כשהשמים ייפתחו לא יהיה מי שיעסוק בתיירות – לא מארגני תיירות נכנסת ולא מורי דרך, לא מלונות ולא עסקים תומכי תיירות.

מיכאל ביטון: לכן יש פה אינטרס, ואני יודע שיש כוונה למרות שהם לא מצהירים את זה עכשיו כי הם מגבשים עכשיו מענה ראשון בכמה עשרות מיליוני שקלים בשבועות הקרובים.

מיכאל ביטון: ככל שסגירת השמים תימשך תוצג לוועדה הזאת תכנית של הממשלה להתמודדות עם משבר הקורונה הספציפי בתיירות שהוא ייחודי.

מיכאל ביטון: זה אחד הענפים שלא השתקם בקורונה לעומת ענפים אחרים שידעו לחזור לפעילות מלאה כמעט או ענפים שאפילו הגדילו רווחיות.

מיכאל ביטון: פה יש אתגר שלא הסתיים ונובע באופן ישיר מהקורונה.

מיכאל ביטון: הוועדה תזמן דיון מעקב בעוד כחודש בסוגיית הקורונה והתיירות.

מיכאל ביטון: זאת גם הזדמנות בשבילי להתנצל: הדיון הזה נועד, לפי חוק, ששר ידווח לכנסת על פעולותיו, ושלחברי הכנסת תהיה היכולת והסמכות לשאול שאלות ולתת דגשים לשרים ולהשפיע על מדיניותם ותכנית עבודתם.

מיכאל ביטון: לכן כל הזמן הזה הוקצה לדיאלוג בין הכנסת לבין הממשלה.

מיכאל ביטון: אני רוצה להודות לאנשים שהשתתפו בדיון הזה: יוסי פתאל מלשכת מארגני התיירות הנכנסת, ציפי ברנד – סגנית ראש עיריית תל-אביב, טלי לאופר – מנכ"לית התאחדות סוכני הנסיעות, רונן מרלי – ראש עיירית נהרייה, יעל דניאלי – מנכ"לית התאחדות המלונות, גנית פלג – סגנית יושב-ראש אגודת מורי הדרך, ארנון בירן – ראש תחום תיירות, מרכז שלטון אזורי וד"ר יובל ארבל – עמותת צלול.

מיכאל ביטון: אני מתחייב בפני שמונת הדוברים הללו שבדיון הבקרה והמעקב אחר סוגיית הקורונה והתיירות בעוד כחודש וחצי אני אבקש מהמנכ"ל להגיע, אם הוא יהיה עדיין בתפקיד.

מיכאל ביטון: את השר אני אשחרר.

אמיר הלוי: אם תקרא לי אני אבוא מהחופשה.

מיכאל ביטון: נעשה לך פרידה.

מיכאל ביטון: שמונת האנשים האלה שלא קיבלו את זכות הדיבור יהיו בעדיפות בדיון הבא.

מיכאל ביטון: נא להירשם בהנהלת הוועדה ולעלות לשידור.

מיכאל ביטון: השר והמנכ"ל, משפטים קצרים, בבקשה.

מיכאל ביטון: את דגשי הוועדה שמעתם.

מיכאל ביטון: אנחנו מצפים להתייחסות רצינית להערות של חברי הכנסת, בבקשה.

יואל רזבוזוב: בכמה משפטים: לגבי אטרקציות – אני חושב שזה נכון.

יואל רזבוזוב: אמרו לנו כאן שהאטרקציה היא המדינה עצמה וכל ההיסטוריה שלנו ויש עוד אטרקציות.

יואל רזבוזוב: אני רוצה להכניס לחוק עידוד השקעות הון.

יואל רזבוזוב: זה חשוב.

יואל רזבוזוב: כי אם התייר מגיע לנופש הוא גם צריך לדעת מה הוא עושה מסביב.

יואל רזבוזוב: זה חשוב.

יואל רזבוזוב: חברת הכנסת קרן ברק התייחסה להלוואה בערבות המדינה.

יואל רזבוזוב: גם המנכ"ל וגם אני פנינו לנגיד בנק ישראל ולחשב הכללי, ואנחנו רוצים לעזור.

קרן ברק: אלה שני נושאים שונים: גם ערבות מדינה וגם הגרייס.

יואל רזבוזוב: כל מה שאת מעלה העלתה גם התאחדות המלונות.

יואל רזבוזוב: אנחנו על זה.

יואל רזבוזוב: אנחנו נלחמים בכל החזיתות.

יואל רזבוזוב: כשר אני גם צריך לבחור את הקרבות שאני נלחם בהם ולהיות מאוד ממוקד.

יואל רזבוזוב: המשרד הוא בוטיק ואנחנו נלחמים בכל החזיתות: גם מתווה כלכלי, גם תשתית תיירותית – הכול יחד.

יואל רזבוזוב: אין לנו מספיק כוח אדם.

יואל רזבוזוב: פה אני רוצה להגיד תודה לעובדי משרד התיירות וגם לעובדי משרד האוצר.

יואל רזבוזוב: הראל קיבל הנחיה והוא 24/7 הוא איתנו עד שיוצא עשן לבן.

יואל רזבוזוב: גם אסף וסרצוג, סגן מנהל אגף התקציבים וגם יוגב, ראש אגף התקציבים – כל משרד האוצר יחד אתנו, כמובן בהנחיה של שר האוצר.

יואל רזבוזוב: אנחנו באמת משתדלים.

יואל רזבוזוב: אני רוצה להגיד שכל שקל ששמים בתיירות מחזיר למדינה במכפלות.

יואל רזבוזוב: חשוב שיבינו שלתיק התיירות צריך להתייחס קצת שונה.

יואל רזבוזוב: גם אני יכול להגיד שלא הבנתי את זה, והיום אני מבין שהענף הזה מכניס כסף למדינה.

יואל רזבוזוב: כל שקל ששמים בנוהל תעופה 60 יורו להביא תייר – התייר הזה משאיר פה 1,300 יורו.

יואל רזבוזוב: כל שקל שנשים באטרקציה כמו המוזאון בנצרת – זה יביא לנו עוד מיליארדים למדינה כי כל נוצרי יבקר שם.

קרן ברק: מיליארדים?

יואל רזבוזוב: כן, מיליארדים, אלה הסכומים.

יואל רזבוזוב: 40 מיליארד שקל.

מיכאל ביטון: הצליינות היא מיליארדים.

קריאה: השאלה אם ראש הממשלה שומע אותנו.

קריאה: זה הכי חשוב.

יואל רזבוזוב: כל נוצרי או מוסלמי חייבים לבקר במקומות הקדושים, והם מגיעים לשם.

יואל רזבוזוב: זה מסתכם לאורך שנים במיליארדי שקלים, וחשוב לפתח את זה.

יואל רזבוזוב: זאת תשתית כלכלית נטו למדינה.

יואל רזבוזוב: בגלל זה אמרתי שחשוב לשמר את אנשי התעשייה גם לאורך כמה שנים כי בטווח הארוך זה יכניס לנו כסף, וזה שווה לנו.

אורי מקלב: חשוב להגיד, אדוני השר - -

מיכאל ביטון: מקלב, אתה הגעת בסוף הדיון.

אורי מקלב: בסדר.

מיכאל ביטון: אבל הדיון נגמר.

אורי מקלב: יש לי הערה קצרה.

מיכאל ביטון: בבקשה.

אורי מקלב: נכון שתיירות דתית מכניסה הרבה, אבל יש גם לא תיירות דתית למקומות דתיים.

אורי מקלב: יש תיירות שהיא מגזרית שאפשר להגיע איתם להבנות ולהובלה של פרויקטים שיכולים להביא לכאן הרבה תיירים דתיים או חרדים שיש להם פוטנציאל מאוד גדול.

יואל רזבוזוב: דיברנו על זה.

יואל רזבוזוב: אנחנו על זה.

אורי מקלב: זה מגזר שעד היום לא טיפחו אותו במשרד התיירות.

אורי מקלב: אולי יש מיזמים פרטיים שעושים את זה אבל מבחינה ממשלתית אפשר להגיע להישגים ולהגדלת הנפח בצורה מדהימה.

אורי מקלב: יש לזה ביקוש.

מיכאל ביטון: תודה רבה, חבר הכנסת מקלב.

מיכאל ביטון: המנכ"ל, בבקשה.

אמיר הלוי: כן.

אמיר הלוי: אמרו פה תודות.

אמיר הלוי: צריך להגיד לאשי שלמון מזל טוב – הוא נהיה סבא, והוא גם איש שעושה עבודה מסורה מסביב לשעון בכל שעה.

אמיר הלוי: מעט התיירים שיש לנו זה הרבה בזכות אשי, והתעשייה הזאת הצליחה לשרוד.

אמיר הלוי: גם תודות לאמנון שמואלי מנתב"ג מרשות ההגירה.

אמיר הלוי: אנשים שעובדים מתחילת הקורונה כמו שהצבא עובד במלחמה.

אמיר הלוי: הם תמיד זמינים לנו ועושים הכול כדי למצוא פתרונות.

אמיר הלוי: אז באמת, תודה רבה.

אמיר הלוי: חברת הכנסת יעל רון בן משה, האשכולות ממוזגים בנושא המותגים.

אמיר הלוי: כל הדיון על הנגב נבנה סביב הנושא, והאשכולות הם תוספת כוח אדירה.

אמיר הלוי: זה גם מה שלקח אותנו לנגב כי יש שם שיתוף פעולה מדהים בין ראשי ערים, וזה מתפתח גם בצפון.

אמיר הלוי: התחלנו לעשות תהליך שהשר אמר שיוצג לו היום.

אמיר הלוי: יש פה הרבה עבודה ותת-מותגים.

אמיר הלוי: יש אזורים בגליל בדיוק כמו במותגים בחו"ל.

אמיר הלוי: אנחנו בפירוש חושבים שהאשכולות זאת בשורה חדשה.

אמיר הלוי: טוב שזכרת, אני לא האמנתי בזה בהתחלה.

אמיר הלוי: לא האמנתי שזה יצליח וזה מצליח.

מיכאל ביטון: יפה.

אמיר הלוי: אני רוצה לחזק את משרד הפנים.

אמיר הלוי: אני רוצה להגיד שיש לנו הרבה נהלים כמו נוהל אירועים שממוקד בפריפריה ונותן תקציבים לפריפריה דרך הרשויות ועם יזמים שמשתלבים בזה.

אמיר הלוי: יש לנו הרבה מאוד נהלים, החל מקמפינגים.

אמיר הלוי: חברת הכנסת ברק אמרה על הדברים שתקועים.

אמיר הלוי: אני לא רוצה להגיד מי אמר לי שבחמש שניות פותרים את זה.

אמיר הלוי: דברים לא נפתרים בחמש שניות.

קריאה: תחזקו את הרשויות.

קריאה: זה חשוב.

אמיר הלוי: חשוב שהוועדה עם היכולות שלה, ובמיוחד של היושב-ראש – תעקוב אחרי זה כדי שהדברים ייגמרו.

אמיר הלוי: בשנים האלה הבנתי שצריך להיות אינסטלטור פה ולא רק בעל חזון.

אמיר הלוי: לכן צריך את העזרה שלכם.

מיכאל ביטון: יפה.

מיכאל ביטון: תודה לך, המנכ"ל.

מיכאל ביטון: דרך צלחה באשר תלך, ושנזכה לראות אותך גם כאן בוועדה.

אמיר הלוי: אני מזמין את עצמי לטבריה.

מיכאל ביטון: תבוא איתנו וניפרד ממך באופן מכובד.

מיכאל ביטון: לשר, תודה על הצגה רצינית, תודה על הקשב.

מיכאל ביטון: קיבלת משימה קשה מאוד.

מיכאל ביטון: אומרים לאדם: אתה רוצה להיות שר התיירות בתקופת הקורונה?

מיכאל ביטון: בדרך כלל הוא אומר "לא".

מיכאל ביטון: אתה אמרת "כן".

מיכאל ביטון: אתה יודע עד כמה זה קשה, ואתה אומר בכנות במה הצלחתם ובמה פחות.

מיכאל ביטון: אנא, שמע את זעקת התיירנים, המארגנים ומורי הדרך ותביא להם מזור.

מיכאל ביטון: כמו גם בעיצוב העתיד של התיירות במדינת ישראל אנחנו סומכים את ידינו עליך, ומאחלים לך בהצלחה.

יואל רזבוזוב: תודה רבה על הדיון, כבוד היושב-ראש.

מיכאל ביטון: הישיבה נעולה.