ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 24, פרוטוקול מספר 128, 2021-12-06 12:00

גלעד קריב: צהריים טובים לכולם, חנוכה שמח, אני מתכבד לפתוח את דיון ועדת החוקה, חוק ומשפט בנושא תיקונים לחוק הבחירות (דרכי תעמולה), התשי"ט-1959, וההוראות מכוחו, בעקבות פניית יושב-ראש ועדת הבחירות המרכזית, שופט בית המשפט העליון עמית.

גלעד קריב: זו הכנה לקריאה ראשונה מטעם הוועדה.

גלעד קריב: נזכיר שעל פי הוראות תקנון הכנסת וגם על פי המסורת שנהוגה בבית הזה, הצעות חוק שנוגעות לבחירות הן הצעות חוק מטעמה של הוועדה ולא הצעות חוק ממשלתיות וכך אנחנו נוהגים גם הפעם הזו.

גלעד קריב: זהו הדיון הראשון שאנחנו מקיימים בוועדה הזו בכהונה הנוכחית של הכנסת בנושא דיני הבחירות.

גלעד קריב: אנחנו מודעים לכך שבסוגיה הזו ישנם עניינים רבים שראוי לטפל בהם, בראש ובראשונה כל מה שנוגע לחוק הבחירות (דרכי תעמולה).

גלעד קריב: בעקבות ועדת השופטת בייניש ישנן סוגיות נוספות.

גלעד קריב: מראש אני אומר שהדיון שלנו היום לא יעסוק בסוגיות הליבה הגדולות והדרמטיות.

גלעד קריב: אנחנו גם בהן מתכוונים לעסוק ולהתקדם.

גלעד קריב: מן הראוי שהכנסת הזו תוציא את ימיה עם תיקונים משמעותיים בחוקי הבחירות, בדגש על תחום התעמולה, ואנחנו נשתדל לעשות זאת מתוך קשב רב כמובן לוועדת הבחירות המרכזית, לעומד בראשה, לדברים שכבר נדונו בוועדות החוקה לתקופותיהן וכו'.

גלעד קריב: אנחנו מיד ניגש לפתיחה של היועץ המשפטי של הוועדה ואז כמובן גם ליועץ המשפטי של ועדת הבחירות המרכזית, עו"ד דין ליבנה, אבל מכיוון שחבר הכנסת איתן גינזבורג, סגן יושב-ראש הכנסת, צריך להגיע לישיבת נשיאות והוא עוסק בנושא הזה ומדבר עליו לא מעט אתי ועם אחרים, אני מזמין אותו גם לומר דברי פתיחה.

גלעד קריב: נמצא אתנו חבר הכנסת מקלב, תודה על הצטרפותך.

גלעד קריב: לאחר מכן נשוב לסדר הדברים.

גלעד קריב: בבקשה.

איתן גינזבורג: תודה רבה.

איתן גינזבורג: אדוני היושב-ראש, אני מודה לך על הדברים.

איתן גינזבורג: הייתי יכול לומר שאני מסתפק בדבריך.

איתן גינזבורג: דבריך היו בדיוק הדברים שרציתי לומר.

איתן גינזבורג: הגיעה העת, אחרי הרבה כנסות, שחוק הבחירות (דרכי תעמולה) יתוקן ויותאם למאה ה-21 ולעידן הנוכחי, שהוא עידן אחר משנת 1959, אז חוקק לראשונה חוק בחירות (דרכי תעמולה).

איתן גינזבורג: עד היום עוסקים שם בפוסטרים של 50/70 ועוד כל מיני דברים הזויים, שלא לדבר על כך שהעולם הדיגיטלי לא מופיע שם בכלל ועוד כל מיני נושאים שחייבים לדון.

איתן גינזבורג: אפילו דוח בייניש, שהיה בזמנו פורץ דרך בהרבה מאוד מובנים, ב-2017, גם כבר לא רלוונטי.

איתן גינזבורג: עברו מאז 5 שנים.

גלעד קריב: שלא יעלה מדבריך שאנחנו הולכים להקים עוד ועדה ולחכות כי אז בטוח לא נתקן את החוק.

איתן גינזבורג: חלילה.

איתן גינזבורג: אנחנו ניקח את דוח בייניש, ניקח את הטוב מהדוח, נוסיף את מה שחסר בדוח, נוציא את מה שכבר לא רלוונטי להיום ונקדם.

איתן גינזבורג: אבל, אדוני, אני מפציר בך מאוד, חייבים להקדיש לזה שעות של דיונים, זו תהיה הבשורה של הוועדה.

איתן גינזבורג: יש הרבה בשורות, אני חושב שזו הוועדה שעובדת הכי הרבה בכל הבית הזה, בטח עם הקורונה, הפכת להיות מומחה לקורונה.

גלעד קריב: שלא בטובתי.

איתן גינזבורג: צריך לדון גם בזה, זה בליבת העשייה וכולם תמיד נמנעים מלעסוק בזה.

איתן גינזבורג: צריך יושב-ראש אמיץ כמוך שיגע בזה ויכניס את הידיים לחוק הזה.

איתן גינזבורג: הוא מאוד-מאוד חשוב.

איתן גינזבורג: אני גם משמש כסגן יושב-ראש ועדת הבחירות המרכזית, אני גם יושב-ראש ועדת המשנה לחקיקה, ונורא נעלבתי מזה שלא ראיתי שזה מגיע וזה לא עבר דרך ועדת משנה לחקיקה.

איתן גינזבורג: אולי כבר אני לא היושב-ראש - - -

גלעד קריב: ועדת משנה בוועדת הבחירות המרכזית?

איתן גינזבורג: כן.

איתן גינזבורג: יש ועדות משנה לוועדת הבחירות, הן כמעט לא מתכנסות.

גלעד קריב: לתשומת ליבו של היועץ המשפטי.

גלעד קריב: זה לא יקרה יותר כי אני פשוט למדתי היום שיש ועדת משנה.

דין ליבנה: פניות שמועברות לסמכויות השיפוטיות לא עוברות אלינו.

גלעד קריב: בסדר גמור, זה ביני לבין ח"כ גינזבורג.

גלעד קריב: אני לא ידעתי שהדבר הזה קיים.

איתן גינזבורג: אני חושב שהתיקונים המבוקשים הם תיקונים סמנטיים, טכניים, התאמות לחוק קיים.

איתן גינזבורג: אין לי מה לומר כנגד ההצעות, ראוי שיתקבלו.

איתן גינזבורג: הדיון הזה, אני מניח, יסתיים תוך חצי שעה ויאושר, אבל הגעתי לכאן בעיקר כדי לומר את הדברים הללו, אדוני.

איתן גינזבורג: זה מאוד-מאוד חשוב ותודה רבה על ההזדמנות.

גלעד קריב: תודה על דברי הפתיחה, חברי כנסת גינזבורג, גם מכוח הכובעים הנוספים שלך בוועדת הבחירות המרכזית, סגן יושב-ראש הכנסת, בנשיאות, אנחנו בהחלט מתכוונים לעסוק בזה יחד אתך ונתקדם.

גלעד קריב: אם כך, בואו נזכיר מי אתנו מעבר לחבר הכנסת מקלב: מוועדת הבחירות המרכזית, עו"ד דין ליבנה, הייעוץ המשפטי של הוועדה; ממשרד המשפטים, עו"ד עמי ברקוביץ' ועו"ד רבקה ליפשיץ; וממשרד הפנים עו"ד בינה רונן.

גלעד קריב: לפני שנעבור ליועץ המשפטי של הוועדה, שייפתח, ואז לעו"ד ליבנה, אני אזכיר שהמטרה שלנו היא להכין הצעת חוק לקריאה ראשונה ולהניחה על שולחן הכנסת.

גלעד קריב: בבקשה, אדוני.

אלעזר שטרן: למעשה יש בפני הוועדה שני סטים של דברי חקיקה: סט אחד זה מה שאדוני אמר, הצעת חוק שאנחנו נגבש מטעם הוועדה לפי סעיף 80 לתקנון, שהיא מתעסקת בנושא שהוועדה חוקקה אותו לפני מספר שנים כהוראת שעה, בשנת 2014.

אלעזר שטרן: בגלל העומס שהיה מוטל על השופט, יושב-ראש ועדת הבחירות המרכזית, הוצע לעשות איזשהו ניסיון להעמיד שופט בכל אחת מראשות הוועדות האזוריות ולהקנות לו את אותן הסמכויות לעניין טיפול בעתירות לפי חוק הבחירות (דרכי תעמולה).

אלעזר שטרן: הוראת השעה הזו פוקעת עוד כחודש, ב-2 בינואר, אם אני זוכר נכון.

אלעזר שטרן: ההצעה כרגע היא כפולה: אחת, להפוך את הוראת השעה להוראת קבע, להותיר על כנן את אותן הסמכויות של השופטים בוועדות האזוריות; איזשהו תיקון טעות טכני קטן שהיה שם, באחד מחוקי הבחירות שעשינו, ממש עניין של הפנייה טכנית; ולעשות תיקון נוסף – השופט כיום מוסמך לקבוע סדרי דין באישור ועדת חוקה לעניין התנהלות העתירות האלה לפי חוק דרכי תעמולה ואכן ייקבעו הוראות כאלה באישור ועדת חוקה, מוצע לאפשר לו לקבוע הוראות בשני תחומים נוספים, עניין של פסלות שופט והיכולת להעביר תיק ממחוז בחירות אחד למחוז אחר.

אלעזר שטרן: זה סט אחד שאותו נעשה במסלול של חקיקה ראשית, כפי שאדוני אמר, בהכנה לקריאה ראשונה.

אלעזר שטרן: יש סט נוסף שהוא סט של תקנות, אותם סדרי דין שלפני רגע הזכרתי, שיו"ר הוועדה יכול לקבוע באישור ועדת חוקה.

אלעזר שטרן: מוצעים פה כמה תיקוני התאמה מכיוון שתקנות סדר הדין האזרחי שונו והוחלפו בתקנות חדשות – זה נכנס לתוקף לפני קרוב לשנה – ומכיוון שבאותם סדרי דין יש הפניות לאותן תקנות סד"א, אז יש פשוט צורך בהתאמות.

גלעד קריב: וכאן זה פשוט אישור?

גלעד קריב: זו פעולה תחיקתית, נכון?

אלעזר שטרן: נכון.

גלעד קריב: זה מעין תקנות של יו"ר הוועדה באישור.

אלעזר שטרן: נכון, באישור הוועדה וזה באמת עניין טכני של הפניות.

גלעד קריב: אז אני מבין שיש לנו שתי מערכות של הוראות תחיקתיות והצעת חוק אחת?

דין ליבנה: לא, יש הצעה אחת וסט של הוראות.

גלעד קריב: יש את הצעת החוק, שהיא אחת, שתעבור קריאה ראשונה וכו', ויש את הוראות הבחירות (סדרי הדין בבקשות ובעררים) והוראות הבחירות - - -

אלעזר שטרן: זהו, זה פשוט נוסח משולב.

גלעד קריב: הבנתי.

אורי מקלב: הצעת החוק הופכת מהוראת שעה להוראת קבע?

גלעד קריב: שני דברים הצעת החוק עושה, אם הבנתי נכון ומיד עו"ד ליבנה ישלים: א', הופכת את הוראת השעה להוראת קבע, כשהוראת השעה מתמקדת ביכולת להסמיך את יו"רי הוועדות המחוזיות, האזוריות, להוציא צווי עשה וצווי מניעה מכוח חוק התעמולה.

גלעד קריב: זה היה מוסדר בהוראת שעה, רוצים להפוך להוראת קבע; הדבר השני, רוצים להחיל פה את ההסכמה לעשות את ההתאמות הנדרשות למול הסעיפים הרלוונטיים בחוק בתי המשפט.

גלעד קריב: במה עוסקים הסעיפים האלה, 77א ו-78?

דין ליבנה: פסלות שופט וההעברה ממחוז שיפוט אחד למחוז שיפוט אחר כחריגה מהוראות הסמכות המקומית.

גלעד קריב: בעצם מוועדה אזורית אחת לאחרת.

אורי מקלב: על איזה שינוי ח"כ גינזבורג בירך פה?

גלעד קריב: ח"כ גינזבורג דיבר על חוק דרכי תעמולה ודוח בייניש.

דין ליבנה: זה לא כאן.

גלעד קריב: זה לא השינוי הגדול.

גלעד קריב: הוא אמר שהוא מסכים לשינויים שיש כאן.

גלעד קריב: אני מבין את החשש שלך.

גלעד קריב: עו"ד ליבנה, הצגה והתייחסות שלך, בבקשה.

דין ליבנה: תודה.

דין ליבנה: אדוני, חוק הבחירות (דרכי תעמולה) קובע הגבלות ואיסורים הנוגעים לדרכי התעמולה המותרות במתמודדים, ולא רק במתמודדים, בבחירות לכנסת ובבחירות לרשויות המקומיות ולמועצות האזוריות.

דין ליבנה: היום אנחנו לא דנים ולא מוצע לדון בהוראות המהותיות, בהגבלות ובאיסורים אלא באכיפה.

דין ליבנה: אכיפה מנהלית של הוראות חוק דרכי תעמולה נעשתה עד שנת 2014 ע"י יו"ר ועדת הבחירות המרכזית בלבד, גם ברשויות המקומיות וגם בנוגע לבחירות לכנסת, כאשר יש סעיפים שחלים לא רק בתקופת הבחירות אלא למשך כל התקופה שבין בחירות לבחירות, ע"י צווים שנותן יו"ר ועדת הבחירות על סמך עתירה שהוא מקבל מאחד מהצדדים, הליך שפוטי, מעין שיפוטי.

דין ליבנה: לאחר שיושבי-ראש ועדת הבחירות המרכזית דנו במאות תיקים פנינו לכנסת והצענו להסמיך את יושבי-ראש ועדות הבחירות האזוריות - - -

גלעד קריב: שהם שופטים מחוזיים.

דין ליבנה: שהם גם שופטים.

דין ליבנה: והכנסת החליטה בהוראת שעה בשנת 2014 לאפשר להסמיך יושב-ראש ועדת בחירות אזורית אחד בכל מחוז שיפוט של בית משפט מחוזי – כלומר, זה לא כל ועדות הבחירות האזוריות אלא רק איפה שיש בית משפט מחוזי – לדון בעתירות לצווים בנוגע לבחירות לרשויות המקומיות באותו מחוז שיפוט.

גלעד קריב: מי מסמיך את אותו שופט?

דין ליבנה: יו"ר ועדת הבחירות המרכזית.

גלעד קריב: הוא עובר דרך הסכמת נשיאת העליון?

גלעד קריב: נשיא המחוזי?

דין ליבנה: נשיאת בית המשפט העליון ממנה את יושבי-ראש ועדות הבחירות האזוריות מלכתחילה, מתוכם נבחר אחד בכל מחוז שיפוט ע"י יו"ר ועדת הבחירות המרכזית שהוא שופט מחוזי, ככל שיש לו ברירה, לפעמים אין לו הרבה ברירות אלא יש אחד רלוונטי.

דין ליבנה: בבחירות הכלליות לרשויות המקומיות שהיו בשנת 2018 – לפני כן ואחרי כן דנו יושבי-ראש ועדות הבחירות האזוריות במאות עתירות, אם אני לא טועה למעלה מ-400, נדונו מעט עררים, תיקון החקיקה יצר גם מערכת דו-שלבית, שיש לנו ערכאה ראשונה וערכאה שנייה - - -

גלעד קריב: שערכאה שנייה היא יו"ר ועדת הבחירות המרכזית.

דין ליבנה: בערר.

דין ליבנה: מה שלא היה לנו קודם, כי זה היה יו"ר ועדת הבחירות המרכזית ומעליו בג"ץ בלבד.

דין ליבנה: היו מעט עררים, עשרות בודדות, ומצאנו שההוראה נתנה נגישות יותר טובה, יעילות, יכולת להכריע הרבה יותר מהר, מקצועיות ורלוונטיות לאזור השיפוט.

דין ליבנה: הוראת השעה הוארכה פעמיים נוכח הבחירות שלא איפשרו לכנסת לחוקק.

דין ליבנה: היא אמורה לפוג ב-2020 והוארכה עד ינואר הקרוב.

דין ליבנה: עכשיו אנחנו מציעים להפוך אותה להוראת קבע.

דין ליבנה: בנוסף אנחנו מבקשים להסמיך את יושב-ראש ועדת הבחירות המרכזית לקבוע הוראות בסדרי דין הנוגעות לפסלות שופט בדומה למה שחל בבתי משפט.

דין ליבנה: הכוונה שלנו היא שההליך יהיה כמעט זהה למה שקורה בבית משפט - - -

גלעד קריב: ואז מה האלטרנטיבה?

גלעד קריב: אם מצא יושב-ראש ועדת הבחירות המרכזית שבאמת שופט שהוסמך על ידו במחוז מסוים, אזור שיפוט מסוים, לא יכול לשבת בדין, מה הפרוצדורה?

דין ליבנה: יש ממלא-מקום קבוע.

גלעד קריב: מלכתחילה מותקן?

דין ליבנה: מלכתחילה יש ממלא-מקום קבוע.

גלעד קריב: כמו הכהן הגדול ביום הכיפורים.

דין ליבנה: ככל שחלילה שני השופטים מנועים או שיש בעיה אחרת, ניתן יהיה להעביר לאזור שיפוט אחר או להעביר את זה לוועדה המרכזית.

דין ליבנה: העתירה תתברר.

אלעזר שטרן: חשוב גם להשלים שבמסגרת הוראת השעה ניתנה סמכות ליושב-ראש ועדת הבחירות המרכזית למשוך אליו תיק אם הוא חושב שיש איזושהי חשיבות בתיק או משהו אחר.

אלעזר שטרן: יש לו את הסמכות למשוך.

גלעד קריב: לקנות את הסמכות אליו?

דין ליבנה: כן, כמו בבית הדין לעבודה.

אלעזר שטרן: ובמקרה כזה, אם באמת לא מוצאים שום פתרון, זה גם כן סוג של דרך אפשרית.

גלעד קריב: אם אין את האפשרות להעביר לשופט אחר?

אלעזר שטרן: ההפסד שיש במהלך כזה הוא שלא תהיה לך ערכאת ערעור.

גלעד קריב: למעט הבג"ץ.

גלעד קריב: אבל כן, זו לא ערכאת ערעור, זה ברור.

שמחה רוטמן: אגב, אני חייב לציין בקשר לבג"ץ הזה שלהבנתי הוא מנוגד לחוק.

שמחה רוטמן: זו פרשנות מאוד יצירתית של בג"ץ.

שמחה רוטמן: אני לא יודע אם זה חל גם לגבי ההוראות האלה או שהפרידו אותן.

שמחה רוטמן: החוק אומר: שום בית משפט לא ייתן סעד – זו לשון החוק – בעניין יושב-ראש ועדת הבחירות המרכזית.

שמחה רוטמן: החוק החרות כך אומר.

שמחה רוטמן: בג"ץ פירש כמובן כפי שהתחשק לו בהקשר הזה – שום בית משפט חוץ ממני.

שמחה רוטמן: כלומר, עצם המהלך הזה שבג"ץ בכלל דן עליהם הוא אנומליה.

שמחה רוטמן: הוא מנוגד ללשון החוק.

שמחה רוטמן: עצם הדבר הזה שבג"ץ דן הוא אנומליה ולכן כמובן אין זה פתרון טוב שזה הולך ליושב-ראש הוועדה.

שמחה רוטמן: השאלה שלי היא כזו: אם מוגשת בקשה לפסלות בהתאם לאותם סעיפים בחוק בתי המשפט, האם ההסדר הוא שזה הולך לנשיאת העליון, כמו שופט, או שזה הולך ליושב-ראש ועדת הבחירות?

דין ליבנה: כרגע אנחנו רק מסמיכים את יו"ר ועדת הבחירות לקבוע את ההסדר בהוראות סדרי הדין.

דין ליבנה: הוראות סדרי דין יובאו לאישור ועדת החוקה - - -

שמחה רוטמן: אבל מה כוונתכם לעשות?

שמחה רוטמן: סוף מעשה במחשבה תחילה.

דין ליבנה: כוונתנו לעשות כמו בבתי המשפט אבל ליו"ר ועדת הבחירות המרכזית - - -

שמחה רוטמן: זאת אומרת שערעור על בקשת פסלות שתוגש ליושב-ראש ועדת הבחירות, שבעצם מדובר בשופט, ילך ליושב-ראש ועדת הבחירות המרכזית?

דין ליבנה: נכון.

שמחה רוטמן: ואם יש בקשת פסלות על יושב-ראש ועדת הבחירות המרכזית?

דין ליבנה: אני מניח שזה ילך לממלא-מקומו.

דין ליבנה: נחשוב על זה כשנכתוב את ההסדר.

דין ליבנה: יש לו ממלא-מקום קבוע גם.

שמחה רוטמן: אני חושב שכשעוסקים בפסלות של אדם שהוא על תקן שופט יכול להיות שכדאי לעשות את ההסדר זהה, גם כדי לא לבלבל את עורכי הדין שדנים.

שמחה רוטמן: ערעור לא ליו"ר ועדת הבחירות המרכזית.

שמחה רוטמן: מאחר שזה ממוקד לסוגיית הפסלות שילך לנשיאת העליון.

גלעד קריב: אנחנו נדון בזה כשתגענה ההוראות התחיקתיות בהקשר הזה.

גלעד קריב: אני לא בטוח שדעתי כדעתך כי אני חושב שההפרדה - - -

גבי לסקי: אני לא אוהבת את זה, גם כמו תקנות סד"א, שזו לא חקיקה של הכנסת.

גבי לסקי: אתה בעצם אומר שההוראות הפרוצדורליות של הדין - - -

גלעד קריב: אבל זה באישור הוועדה.

גלעד קריב: זה כמו תחיקה, זה תקנות.

גבי לסקי: באישור הוועדה, אבל לא שזו תהיה הוראת חוק.

גבי לסקי: למה שזה יהיה בחקיקה?

גבי לסקי: זו אפילו לא חקיקת משנה - - -

דין ליבנה: זו חקיקת משנה.

גבי לסקי: של מי?

דין ליבנה: של יו"ר ועדת הבחירות המרכזית.

גבי לסקי: איזו סמכות יש לו לחוקק חקיקת משנה?

דין ליבנה: מכוח החוק שקבעה הכנסת.

גבי לסקי: אבל למה שהוראות פרוצדורליות יהיו חקיקת משנה?

גבי לסקי: זה כמו סד"א.

גבי לסקי: אני גם לא אוהבת את זה.

גבי לסקי: למה?

גבי לסקי: כי לפעמים הקביעה הפרוצדורלית היא - - -

שמחה רוטמן: אבל זה באישור ועדה.

שמחה רוטמן: הרי גם בתקנות - - -

גבי לסקי: עדיין, אני לא אוהבת את תקנות סד"א.

גלעד קריב: מכובדיי, שלא נערבב מין שבמינו אבל שראוי בהפרדה.

גלעד קריב: חברת הכנסת לסקי מעלה את השאלה מה ראוי להיוותר בפעולה תחיקתית של ועדת הבחירות באישור הוועדה ומה ראוי להיות קבוע בחוק של הכנסת.

גלעד קריב: כרגע זה לא לשנייה ושלישית, אנחנו כרגע מתקינים רק לקריאה ראשונה, יש עוד זמן לעשות.

גלעד קריב: אני מציע שתיקחו לתשומת לב את הערתה של חברת הכנסת לסקי בדרך לשנייה ושלישית או במסגרת הליך אחר שניזום פה, תחשבו האם ישנן הוראות שמתאימות יותר לחקיקה ראשית.

גלעד קריב: תבדקו.

גבי לסקי: כי זה משפט מינהלי, משפט מינהלי נקבע בחוק.

גלעד קריב: דבר אחד שאני מתחבר אליו בדבריה של חברתי הוא שהתיבה הזאת "בהתאמות הנדרשות" היא קצת בעייתית.

גלעד קריב: ברור לי מה אתם עושים כאן, אין לי בעיה, אבל דיני בחירות זה אולי ממערכות הדינים הרגישות ביותר שאנחנו מנהלים לפיהן את חיינו הדמוקרטיים.

גלעד קריב: תבדקו.

שמחה רוטמן: אני רוצה להוסיף.

שמחה רוטמן: לא בגלל שזה תקנות פרוצדורליות, כי בתקנות סדרי דין – יש לנו הצעת חוק גם שאנחנו חתומים עליה – בשנייה שזה באישור ועדה זה בסדר.

שמחה רוטמן: אבל פה זה לא סדרי דין, פה זו החלה של הוראות של דין מהותי, של חוק בתי המשפט, סעיף 77א וסעיף 78.

שמחה רוטמן: זו החלה של דין מהותי לא ברמה של סדרי דין.

שמחה רוטמן: אני חייב לומר, אם הגענו למסקנה שצריך להחיל – ואני חושב שזה הגיוני בצורה הכי פשוטה שיש שצריך להחיל – אז למה לכתוב שייקבעו הוראות בעניין החלת ההוראות?

שמחה רוטמן: תחילו את ההוראות, זה יחול על ועדות, נוסיף סעיף - - -

גלעד קריב: עו"ד ליבנה, אני באמת חושב שחייבים כבר לצאת לדרך, אני לא רוצה לעכב שום דבר.

גלעד קריב: אני רוצה להציע לחבריי לסמוך ידינו על הנוסח הזה, להביא אותו בקריאה ראשונה למליאה, ועד אז תעשו אתם בדיקה האם את סעיף 2 לא צריך פשוט לפרוט, להחליט מה העקרונות, כי צודק ח"כ רוטמן שזה לא פרוצדורות.

אלעזר שטרן: אדוני היושב-ראש, אולי אפשר לעשות משהו ביניים ולהשתמש בנוסח שהציע ח"כ רוטמן, שעל הדיונים שבפני השופטים יחולו סעיפים 77א ו-78 בהתאמות שיקבע יושב-ראש הוועדה המרכזית?

שמחה רוטמן: בסדרי הדין בבקשות שיוגשו לפי סעיף 17ו – לא משנה איזה סעיף, איזה סעיף שנוסיף – יקבעו.

גלעד קריב: אם אני מבין נכון ואם אני מכוון לדעתה של ח"כ לסקי, יש פה הבחנה בין היבטים פרוצדורליים נקודתיים – איך אתה מגיש את הבקשה, כמה ימים – זה סדרי דין מובהקים, לרוב זה גם לא בחקיקה ראשית, אבל התיבה הזאת של "התאמות נדרשות" פותחת פתח קצת רחב מדי בחקיקה ראשית.

גלעד קריב: מה זה בדיוק ההתאמות הנדרשות?

אלעזר שטרן: זה בכל מקרה חוזר לוועדה - - -

גלעד קריב: לכן אני אומר, בואו נעביר את זה ושיעבדו על זה לקריאה שנייה ושלישית.

שמחה רוטמן: אדוני היושב-ראש, כפי שאמר אלעזר, שיחילו את 77א ו-78.

שמחה רוטמן: על סדרי הדיון בבקשות לפי 77א ו78 ייקבעו בהחלטה שבסדרי דין.

שמחה רוטמן: רק סדרי הדיון הם רוצים.

שמחה רוטמן: הם לא רוצים לשנות את הדין המהותי של 77א ו-78.

שמחה רוטמן: הם לא מעוניינים בזה בכלל.

שמחה רוטמן: הם לא צריכים לזה התאמות.

גבי לסקי: אז שזה יהיה רשום.

אלעזר שטרן: אפילו התאמות נדרשות ברמה הלשונית.

שמחה רוטמן: לא, לסדרי דין, הם לא צריכים.

שמחה רוטמן: למה?

עמי ברקוביץ: אם הם יחליטו למשל שהערעור, כמו שדובר קודם, על הפסלות הוא ליו"ר הוועדה - - -

שמחה רוטמן: זה כתוב ב-77א ו-78?

עמי ברקוביץ: לא.

שמחה רוטמן: זה סדרי דין.

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: ח"כ רוטמן, זה ממש לא סדר דין.

שמחה רוטמן: 77א ו-78 באים ואומרים מהן הנסיבות שבהן יש ניגודי עניינים.

שמחה רוטמן: זה הסעיפים בחוק.

שמחה רוטמן: עליהם אין התאמות נדרשות.

שמחה רוטמן: עליהם זה בא ואומר:

שמחה רוטמן: אנחנו רואים יושב-ראש ועדה ואם יש לו קשר כלכלי וכו' – כל מה שכתוב שם, כל הפירוט הארוך – על זה אין התאמות נדרשות והם לא מבקשים עליהם התאמות נדרשות.

שמחה רוטמן: על סדרי דין, האם – וזו שאלה שהם צריכים להתחבט בה עדיין – זה יהיה באמת לנשיאת העליון או ליושב ראש, האם זה יוגש תוך 7 ימים או בגלל לוח של בחירות זה יהיה תוך יום, כל הדברים האלו, לזה צריך התאמות נדרשות.

גלעד קריב: ההתדיינות בינינו היא רק על שאלה אחת – זה ששבעה ימים ויום אחד ראוי לסדרי דין כתקנות, זה ברור.

גלעד קריב: השאלה האם למשל הקביעה שמי שמחליט בפסלות במקרה של יו"ר ועדת בחירות אזורית זה יו"ר ועדת הבחירות המרכזית או נשיאת העליון בעיניי זה לא סדרי דין.

גלעד קריב: זו אמירה מהותית.

שמחה רוטמן: איפה זה קבוע היום בחוק?

דין ליבנה: היום זה לא קבוע, אין הוראת פסלות ליו"ר ועדת הבחירות.

שמחה רוטמן: לא, אני שואל על שופט.

דין ליבנה: בסעיף 77א לחוק בתי המשפט.

שמחה רוטמן: הבנתי.

שמחה רוטמן: אז את זה אתם צריכים בעצם לברר.

גלעד קריב: הסדר שקבוע באופן כללי בחקיקה ראשית, לא ראוי שהחריג לא יהיה בתחיקה.

גלעד קריב: לכן אני אומר, אני לא רוצה להיכנס לכזה כרגע, אני חושב שבהכנה לשנייה ושלישית, אתם ואלעזר תחשבו - - -

דין ליבנה: אנחנו נשב עם היועץ המשפטי לוועדה ונציע לכם נוסח.

גלעד קריב: בדיוק, ותעשו את ההבחנה.

שמחה רוטמן: ואם יש תקנה כזו אז שיכתבו:

שמחה רוטמן: במקום נשיאת העליון יבוא יושב-ראש - - -

גלעד קריב: נכון, זה לחקיקה ראשית.

דין ליבנה: אני יכול להגיד לכם שזה הנוסח המקורי שניסחנו אבל אז חשבנו ש"במקום זה יבוא זה" ו"במקום זה יבוא זה" נראה מגעיל אז אמרנו: טוב, זה גם כך טכני וזה גם כך מגיע לאישור ועדת החוקה.

גלעד קריב: רק שאם אני מבין נכון, תקנו אותי אם אני טועה, הביטוי הזה "בהתאמות נדרשות", שמתייחס ל-77א ו-78, יש שם גם הוראות מהותיות לגבי גוף הפסילה, אז יכול מאן דהוא לחשוב שסוג של ניגוד עניינים שפוסל שופט בהליך אזרחי או פלילי הוא לא רלוונטי, וזה לדעתי לא קביעה ברמה תחיקתית.

דין ליבנה: לא, זאת לא הייתה כוונתנו בשום צורה.

גלעד קריב: אז צריך להבהיר את זה.

גבי לסקי: בדיוק.

גבי לסקי: שזה יהיה מפורט, לא "במקום", אלא פשוט לכתוב את זה.

דין ליבנה: אנחנו נביא לכם נוסח לשנייה ושלישית.

גלעד קריב: תודה.

גלעד קריב: סעיף 1(1) – ברורה לנו הכוונה; סעיף 2 – דיברנו; האם יש משהו שאנחנו צריכים לדעת לגבי 1(2) ו-(1)3)?

גלעד קריב: אני מבין שזה התאמות.

אלעזר שטרן: 1(2) זה עניין של תיקון טעות, טעות סופר שהפנינו לסעיף לא נכון.

אלעזר שטרן: ו-(3) זה השינוי של הפיכת הוראת השעה להוראת קבע כי סעיף קטן (ה) קובע את התוקף.

דין ליבנה: סעיף קטן (ה) אומר "הוראות סעיף זה יעמדו בתוקפן עד ליום כ"ט בטבת התשפ"ב, 2 בינואר 2022", אז אם רוצים להפוך את זה להוראת קבע צריך לבטל אותו.

שמחה רוטמן: רק עוד משהו קטן בקשר לסעיף 78.

שמחה רוטמן: סעיף 77א באמת מדבר על עילות הפסלות ויש שם גם אלמנטים שתצטרכו לתת להם את ההתייחסות ועל כך דיברנו.

שמחה רוטמן: 78 זה העברת נושא ממקום למקום.

שמחה רוטמן: יש שם הוראה שמדברת על כך שזה ייעשה רק בהסכמת השופט שהחל לדון.

דין ליבנה: רק לאחר תחילת הדיון.

שמחה רוטמן: ואם התחיל הדיון?

שמחה רוטמן: אתם רואים סיטואציה שאתם תעבירו אחרי ששופט התחיל וזה תלוי בהסכמה?

שמחה רוטמן: הרי בניגוד לבית המשפט ועדת הבחירות היא כן סוג של גוף היררכי, אז הסיטואציה של עצמאות שופט שמחליט לדון אל מול העברת תיק – הרי הוא יכול לקחת לעצמו את הדיון, מה שנשיא בית משפט עליון לא מסוגל.

דין ליבנה: נכון.

דין ליבנה: ולכן - - -

שמחה רוטמן: זה ההתאמות הנדרשות שחשבתם עליהן?

דין ליבנה: נכון, זה מה שחשבנו.

שמחה רוטמן: הבנתי.

דין ליבנה: כי גם יש פה שאלה אם הוא פסול - - -

שמחה רוטמן: אבל 78 לא עוסק רק במקרה של פסלות.

דין ליבנה: אני יודע, יש שם גם כל מיני שאלות של נראות, נשיא בית המשפט הרלוונטי וכו'.

גלעד קריב: אז אנחנו נעשה את זה מסודר, קודם כל את הצעת החוק ואז נעבור להוראות.

גבי לסקי: עוד שאלה.

גבי לסקי: אמרת שיש בכל מחוז?

דין ליבנה: בכל מחוז שיפוט של בית משפט מחוזי.

גבי לסקי: והערעורים מגיעים?

דין ליבנה: ליו"ר ועדת הבחירות המרכזית.

גבי לסקי: והפניות מגיעות בהתאם למחוז הרגיל, זה לא שבוועדת הבחירות משתנה משהו במחוזות?

דין ליבנה: הפניות מגיעות אלינו, למזכירות ועדת הבחירות המרכזית.

דין ליבנה: הגשת עתירה אלינו זה בדוא"ל, למרות שאפשר גם בפקס ובנייר, אנחנו מנתבים את זה לשופט המוסמך, כי גם יש שאלות של סמכות עניינית, לעתים פלוני פונה על משהו שהוא בכלל בסמכות יו"ר ועדת הבחירות המרכזית כי כך החליטה הכנסת ולכן אנחנו צריכים לנתב את זה לשם ולא נכריח אותו להגיש מחדש.

גבי לסקי: אבל לגבי הסמכות המקומית, איך היא נקבעת?

דין ליבנה: החוק קובע אותה וזה בנוגע לבחירות לרשויות המקומיות שבתחום מחוז השיפוט שבו הוא מכהן.

שמחה רוטמן: לכן אתם מעבירים בטח בגלל עומס, כי לצורך העניין למחוז תל אביב יש שלוש בחירות ומחוז צפון יש 200 בחירות באותו זמן, לא?

דין ליבנה: הכוונה היא לא להעביר בגלל עומס.

דין ליבנה: עומס אתה צריך להעביר בכמות, אתה לא יכול להעביר תיקים פרטיים - - -

שמחה רוטמן: האמת היא שבאמת נוצר מצב מצחיק כי לצורך העניין במחוז תל אביב יש בסך הכול 3 בחירות או 4 בחירות כי יש שם 4 רשויות מקומיות, ובמחוז הצפון יש עומס אדיר, ומבחינת כוח האדם זה קצת הפוך.

שמחה רוטמן: אתם לא מתכננים לנתב?

גלעד קריב: האם ההפניה לסעיף 78 בעצם מאפשרת לכם גם לנתב משיקולים של עומס?

דין ליבנה: רק תיקים פרטניים.

גלעד קריב: ברור, ברור.

דין ליבנה: באופן עקרוני החוק מאפשר זאת, הסעיף עצמו מאפשר זאת אם נבחר תיק-תיק.

דין ליבנה: המחוז הכי עמוס שלנו למשל זה מחוז מרכז.

דין ליבנה: זה המחוז הכי משופע ברשויות מקומיות ולידו מחוז תל אביב.

דין ליבנה: נגיד שיהיה לנו תיק על פתח תקווה, שגובלת במחוז תל אביב, ויו"ר ועדת הבחירות האזורית של מחוז מרכז יהיה מאוד עמוס, הוא יוכל לבקש מיו"ר ועדת הבחירות המרכזית להעביר את התיק הפלוני הזה.

דין ליבנה: אבל זה תיק-תיק - - -

שמחה רוטמן: זה לא נותן לכם אפשרות לניתוב גורף.

דין ליבנה: לא.

דין ליבנה: בשביל ניתוב גורף זה סעיף אחר בחוק בתי המשפט שלא ביקשנו להחיל אותו.

גבי לסקי: לגבי בחירות בשטחים, האם אתם רוצים גם להחיל את החוק הזה על השטחים?

דין ליבנה: חוק הבחירות (דרכי תעמולה) הוחל בשטחים באמצעות תקנון של האלוף הרלוונטי כלשונו ולכן יש לנו יו"ר ועדת בחירות.

גבי לסקי: איך בית משפט מחוזי שאין לו סמכות על השטחים יכול לדון?

דין ליבנה: זה לא בית משפט מחוזי, זה יו"ר ועדת בחירות אזורית הממונה על מחוז יהודה או על מחוז אחר שלו יש סמכות.

גבי לסקי: יש דבר כזה?

דין ליבנה: כן, על פי התקנון.

שמחה רוטמן: זה מוסדר בתקנון המועצות האזוריות.

גבי לסקי: אבל התקנון לא יכול לתת הנחיות לשופטים בתוך ישראל.

שמחה רוטמן: לא, הוא לא נותן.

גבי לסקי: אז איך זה קורה ולמה זה קורה?

גבי לסקי: למה לא מקימים שם?

דין ליבנה: זה כובע אחר.

שמחה רוטמן: אני מבקש לרשום: חברת הכנסת גבי לסקי מבקשת שוועדת חוקה תקים מחוז שיפוט שיפעל לפי דיני מדינת ישראל ביהודה ושומרון.

גבי לסקי: לא, צבאי, כי זה לא ישראל אז אני לא מבינה איך זה קורה.

דין ליבנה: יש פקידות בישראל שיש לה סמכות על השטחים.

גבי לסקי: איך?

דין ליבנה: לפי התקנון שמסמיך אותם בכובע אחר.

גבי לסקי: זה כמו שתקנון אמריקאי יסמיך פקיד ישראלי לפעול בתוכו.

גבי לסקי: אני לא מבינה איך התקנון הצבאי יכול להסמיך מי מבין פקידי מדינת ישראל לעשות מעשה בתוך השטחים.

דין ליבנה: זו תחיקה שמסמיכה אותו.

גבי לסקי: איזה חוק?

שמחה רוטמן: התקנון הוא חוק.

גבי לסקי: אבל הוא חוק שחל בשטחים על ידי המפקד הצבאי והוא לא יכול להחיל שום דבר על ישראל.

שמחה רוטמן: אני עכשיו תוהה לעצמי, אדוני היושב-ראש, כיצד בג"ץ דן בתיקים שנוגעים ליהודה ושומרון, כי הרי כידוע בג"ץ פועל מכוח חוק-יסוד השפיטה ושאלה גדולה מניין הוא רוכש את סמכותו לדון בעתירות.

גבי לסקי: המשפט הבין-לאומי.

גלעד קריב: מכובדיי, זו סוגיה משמעותית.

גלעד קריב: אם ח"כ לסקי רוצה להציף את השאלה הזו הוועדה היא הוועדה שעוסקת בדיני הבחירות ולכן אפשר להגיש פה בקשה לדיון בתחולת דיני הבחירות על אזור יהודה ושומרון, על שטחי השיפוט הצבאי ביהודה ושומרון.

גלעד קריב: זו סוגיה כבדה, ראויה, אני מציע שתיבדק, תילמד, בראש ובראשונה ע"י חברי וחברות הכנסת שרוצים לעסוק בנושא.

גלעד קריב: רשמנו את הדברים.

שמחה רוטמן: אני רק רוצה לציין, אדוני היושב-ראש, שכבר יצא לי להגיש בג"ץ על החלטה של בית משפט לעניינים מקומיים באריאל בשבתו כבית משפט מחוזי.

גלעד קריב: הכול בסדר.

גלעד קריב: בשלב הזה הבקשה שלנו, ותאמר לי ח"כ לסקי אם היא מסכימה להגדרה, שבין הקריאה הראשונה לקריאה השנייה ושלישית יוצע לנו נוסח שמדייק יותר בהבחנה הנדרשת בין הוראות שצריכות להיקבע בחקיקה הראשית לבין דברים בתחיקה.

גלעד קריב: אני מבין מח"כ לסקי שהיא מסכימה ששאלות של מועדים, של איך מגישים, דואר אלקטרוני או פקס, טוב שיהיה בתחיקה שזוכה לאישור שלנו.

גלעד קריב: אבל אם יש הוראות מהותיות שקבועות בחקיקה ראשית, כמו מי מחליט על פסלות שופט, לא יכול להיות שהדברים האלה יוסדרו בחקיקה, הם צריכים להיות מוסדרים בהסדר העיקרי.

גלעד קריב: אין טעם כרגע לקבוע מסמרות כי צריך ללמוד את העניין, פשיטא שאתם תעשו את עבודתכם לקראת השנייה והשלישית.

גלעד קריב: אנחנו גם בדיון הבא נוכל להעמיק בזה יותר.

גלעד קריב: אנחנו לא אוהבים את התיבה "בהתאמות הנדרשות" כי אנחנו לא מבינים מה גבולות הגזרה.

גלעד קריב: האם זה יכול לגעת גם בדין המהותי ב-77א, ב-78.

גלעד קריב: בואו נטייב את זה שדברים יהיו ברורים.

גלעד קריב: בואו נקרא ונצביע.

גלעד קריב: כרגע אנחנו מעבירים את הנוסח הנוכחי.

אוסאמה סעדי: דין, לפי מה שקראתי זה רק לעניין הערעורים, ניתוב ולאמץ את תקנות סדר דין החדשות?

דין ליבנה: זהו, זה לא מהותי.

גלעד קריב: לא, הדבר המרכזי פה הוא הסמכת היו"רים של הוועדות - - -

אוסאמה סעדי: אבל זה היה.

גלעד קריב: הפיכת הוראת השעה להוראת קבע.

גלעד קריב: התייחסות משרד המשפטים, בבקשה.

עמי ברקוביץ: אני רק רוצה להגיד שלשלב המוקדם אין כמובן עמדת ממשלה, אבל ברמה המקצועית שאליה אני מתייחס אנחנו כמובן רואים טעם רב בתיקון.

גלעד קריב: בסדר גמור.

גלעד קריב: בבקשה, אדוני הייעוץ המשפטי.

אלעזר שטרן: "הצעת חוק הבחירות (דרכי תעמולה) (תיקון מס' ...) (עיגון הוראת השעה בעניין תעמולת בחירות ברשויות המקומיות), התשפ"ב–2021

גלעד קריב: מי בעד?

גלעד קריב: מי נגד?

גלעד קריב: בעד – פה אחד

גלעד קריב: פה אחד.

גלעד קריב: הצעת החוק אושרה לקריאה ראשונה על ידי הוועדה, תועבר למליאה, תודה.

גלעד קריב: אנחנו עוברים להוראות הבחירות (דרכי תעמולה) (סדרי הדין בבקשות ובעררים) (תיקון), התשפ"ב-2021.

גלעד קריב: זה תקנות.

גלעד קריב: יש לכם גם את הנוסח המשולב וגם את התיקון.

גלעד קריב: היועצים המשפטיים, אנא הסבירו לנו.

אלעזר שטרן: בגלל ההחלפה של תקנות הסד"א, הכניסה לתוקף של תקנות הסד"א החדשות, יש צורך בהתאמות.

אלעזר שטרן: בכל המקומות שבהם יש אזכורים או הפניות לתקנות סדר הדין האזרחי, הן בסעיף 1 להוראות, שזו ההפניה של עצם ההגדרה של תקנות סדר הדין האזרחי, הן בסעיף 10, שמדבר על הצורה של איך כתבי טענות אמורים להיראות, כותרת, תמצית וכו', והן בסעיף 30 שמדובר על הפניה לפרק שמתעסק בהוצאות.

שמחה רוטמן: אני חושב שזה לא דבר נכון.

שמחה רוטמן: לרציונליים של תיקון סדר הדין האזרחי, שנובעים מהעומס הרב, מהרצון לפשט, למיטב ידיעתי והיכרותי, הרבה מאוד מהעתירות שמוגשות ליושבי-ראש הוועדות השונות, גם בגלל לחץ הזמנים והמידיות הנדרשת, הן כתובות על עמוד אחד, הרבה מאוד פעמים עמוד אחד, שני עמודים, בגלל לוחות הזמנים, לפעמים לא.

שמחה רוטמן: פעם תקנות סדר הדין האזרחי, חוץ מעניין של כותרת, היו מאוד פשוטות, תכתוב כותרת, תכתוב מה אתה רוצה ופשוט.

שמחה רוטמן: הכניסו בתקנות סדר הדין האזרחי, מסיבות שקשורות לבתי המשפט האזרחיים, כל מיני מגבלות צורניות, אם זה קדם משפט וכל מיני הליכים, ותכתוב מה אתה רוצה ותפרט.

שמחה רוטמן: להטיל את המגבלות האלו על הליכים שמעצם טבעם ההליך שהכי דומה להם הוא הליך המרצת הפתיחה שהיה קיים בתקנות סדר הדין האזרחי, שבוטל בכלל, שכבר לא קיים בכלל, להטיל עליהם את המשקולות רק בגלל שהחליטו בבתי המשפט האזרחיים לשנות את תקנות סדר הדין, בעיניי זה לא הגיוני.

גלעד קריב: אבל אם אני מבין נכון אנחנו נמצאים כרגע במצב שבו יש הוראה תחיקתית של יו"ר ועדת הבחירות המרכזית שאושרה בוועדת החוקה להחיל את תקנות סדר הדין האזרחי הקודמות, נכון?

דין ליבנה: בשני היבטים בלבד ולא כל התקנות.

שמחה רוטמן: צורת כתב הטענות.

שמחה רוטמן: אני הייתי מגיש לך עתירה של המרצת פתיחה שכבר לא קיימת היום בתקנות החדשות, פעם היו מגישים לך בצורה של המרצת פתיחה כי אתה צריך סעד מידי, אתה לא צריך שום דבר, אתה מגיש תצהיר, דף ותצהיר, נגמר הסיפור.

שמחה רוטמן: אין לזה כבר מקבילה בתקנות החדשות, אז אני צריך להגיש כמו כתב תביעה רגיל.

גלעד קריב: יש פה היבט בירוקרטי ויש פה היבט מהותי.

גלעד קריב: קודם כל, ברמה הבירוקרטית, להיוותר עם הוראה תחיקתית שמפנה לתקנות שאלה לא מספרי הסעיפים שלהן, זאת תקלה.

שמחה רוטמן: בסדר, זה ברור, על זה אין ויכוח.

גלעד קריב: אם אני מבין נכון כרגע, מה שנמצא לפתחנו הוא לבוא ולתקן את ההיבט הבירוקרטי הזה.

גלעד קריב: נכנסו תקנות חדשות, אי אפשר להפנות.

גלעד קריב: אומר חבר כנסת רוטמן שיכול להיות שצריך לעשות חשיבה ויכול להיות שהפתרון הוא להצביע לטובת הבהירות הבירוקרטית כרגע לאשר את התיקון הזה כי זה באמת היבט בירוקרטי, אבל חבר הכנסת רוטמן אומר: שווה לשאול מהותית האם לאור שינוי תקנות סדר הדין האזרחי לא צריך לבחון יותר לעומק את סדרי הדין בוועדת הבחירות, כי אם בסופו של דבר באמת כלים יעילים שהשתמשנו בהם – גם אני נהגתי להגיש פה ושם עתירות לוועדת הבחירות המרכזית - - -

דין ליבנה: אני רק אציין שעל ההליכים שעליהם אתם מדברים בכלל לא חלות ההוראות האלה.

גלעד קריב: אבל יכול להיות שהטענה של ח"כ רוטמן, שיכול להיות שתקנות סדר הדין האזרחי ביטלו כל מיני כלים שברמה הדיונית דווקא כדאי לשמר בהקשר של הליכים בפני ועדת הבחירות המרכזית, שווה בדיקה, ובאחד הדיונים נבקש מכם לבחון האם לא צריך מכוח אותן הוראות חוק אולי להביא עוד תחיקה לאישורנו שמחייה לעניין הוועדה כלים שנעלמו לנו.

דין ליבנה: אני אחלק את התשובה לשניים, ברשותכם: קודם כל, כשחברי כנסת מבקשים מאתנו לבדוק אנחנו בודקים ולכן נעשה בדיקה ככל שאנחנו יכולים לייעל ולקצר את ההליכים.

דין ליבנה: ההליכים אצלנו, כפי שיודעים כל בעלי הדין, הם בדרך כלל מאוד-מאוד יעילים, קצרים, על סמך חומר בכתב - - -

גלעד קריב: וזה מתכתב עם השינוי הזה?

דין ליבנה: אכן.

גלעד קריב: אנחנו לא כובלים את ידיכם ואת ידינו כתוצאה מהשינוי הזה?

דין ליבנה: זה החלק השני של התשובה.

דין ליבנה: השינויים שאנחנו עושים פה נוגעים לצורה של כתב בית הדין – שתהיה כותרת, שיהיה פונט 12, גודל כזה וכזה, כדי שניתן יהיה לקרוא את זה, כי לעתים אנחנו מקבלים עתירות שאי אפשר להבין מה העתירה מהס"ד ואז פונה אלי יועץ משפטי של מפלגה ואומר לי: אבל אני לא מבין על מה אני צריך לענות, מה הוא רוצה, איזה צו מניעה רוצה, איפה זה כתוב.

דין ליבנה: ולכן חייבים לקבוע איזשהו סט של סדר, שזו הכוונה שלנו פה וזה מה שזה עושה.

גלעד קריב: ותקנות הסד"א האלה מתאימות לאופי ההליכים?

דין ליבנה: ההליך המהותי, סדר הדין המהותי, לא קבוע בהפניות אלא יש לנו הוראות סדרי דין שאומרות הגשה - - -

אלעזר שטרן: צריך לשים לב שגם ההפניה היא לצורת כתבי הטענות, לצורה ולא לתוכן.

דין ליבנה: נכון, רק לצורה.

גבי לסקי: יש פה שתי הוראות בלבד שאחת מהן זו צורת העתירה, לא הפניה לגישורים ולכל הדברים או קדם משפט, זה לא, והדבר השני זה הנושא של פסיקת הוצאות.

דין ליבנה: רק אנחנו מפנים לשיקולים, השיקולים האלה והשיקולים האלה.

גבי לסקי: שוב פעם אנחנו חוזרים לסעיף 10, לתקנות לסדר הדין האזרחי, "בשינויים המחויבים".

גבי לסקי: שוב פעם כתוב לתקנות סדר הדין האזרחי "בשינויים המחויבים ובשינויים שעליהם יורה יושב-ראש הוועדה המרכזית אם ראה שהתקיימו נסיבות המצדיקות לעשות כן".

דין ליבנה: זה הוראות שכבר אושרו על ידי ועדת חוקה בעבר.

דין ליבנה: זה פשוט נועד למקרים פרטניים, לתיק פרטני.

דין ליבנה: למשל, הוראות סדרי הדין מחייבות צירוף תצהיר, פלוני פנה על פרסום סרטון באינטרנט וצירף את הסרטון ואת הקישור לסרטון בדף הפייסבוק המפר לכאורה.

דין ליבנה: מדובר באזרח שאנחנו לא רוצים לשלוח אותו לעורך דין אז יו"ר ועדת הבחירות אומר: בסדר, אני מוותר לך על התצהיר.

גלעד קריב: ח"כ לסקי, אני חושב שזו תחיקה לגיטימית, כי להבדיל מהרבה מאוד מקרים של סדר דין אזרחי, בדיני בחירות ממד הזמן הוא דרמטי ואנחנו חייבים לאפשר ליושב-ראש ועדת בחירות ביום הבחירות לא להעמיס, לפטור את העותר מכל מיני עניינים פרוצדורליים שעד שהוא יעמוד בהם ייגמרו הבחירות.

גלעד קריב: לכן אני מציע להישאר עם זה.

גלעד קריב: השאלה היחידה – ואני רוצה לשמוע גם לפרוטוקול מכם – שאתם לא רואים בשינוי הזה איזושהי הטלת עומס פרוצדורלי על עותרים או על הוועדה, על השופט?

דין ליבנה: לא.

גלעד קריב: בסדר.

גלעד קריב: אני מציע לחבריי לאשר את זה כדי שיהיה בהירות וסדר ותראו את השאלה הזו, אם יש מקום.

גלעד קריב: אני חושב שהסוגיה של מה מתוך תקנות הסד"א החדשות חל על דיני הבחירות, ואז לראות באמת שיש התאמה עניינית בין הסד"א החדש לבין הבחירות, זו עבודה שאתם ממילא צריכים להידרש אליה, וככל שתחשבו שיש מקום לשינויים או מי מאתנו, אז ניזום את זה.

שמחה רוטמן: אני רק אגיד לכם שפונט וכל הדברים האלו, למיטב ידיעתי זה לא בתקנות סד"א, זה בהנחיות הנשיאים.

שמחה רוטמן: לדעתי זה לא עוזר לכם.

שמחה רוטמן: לזה יש לכם את הכללים שלכם.

גבי לסקי: נכון, הפונט, הרווח וכל זה זה הנחיות הנשיאה.

גלעד קריב: אני לא מבין מי הביא את הרעיון הזה שבוועדת חוקה צריכים לשבת עורכי דין שעסקו באמת בהליכים משפטיים.

גבי לסקי: אבל כן מספר העמודים, כן הצורה, הקדמה וכו'.

דין ליבנה: הכותרת למעלה, הס"ד, הערכאה שאליה אתה פונה, אלה הדברים שאנחנו רוצים.

גבי לסקי: זה כן יש.

גלעד קריב: הקראה והצבעה.

אלעזר שטרן: "הוראות הבחירות (דרכי תעמולה) (סדרי הדין בבקשות ובעררים) (תיקון), התשפ"ב-2021

גלעד קריב: מי בעד?

גלעד קריב: בעד – פה אחד

גלעד קריב: אושר פה אחד.

גלעד קריב: חברותיי וחבריי, תודה ויום טוב.

גלעד קריב: הישיבה נעולה.