ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 52, 2021-11-09 10:00

וליד טאהא: בוקר טוב לכולם, אנחנו ממשיכים דיון בהצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון - חיבור בתים לחשמל), התשפ"ב-2021, פ/2312/24.

וליד טאהא: בדיון הזה אנחנו נרצה להתכנס לקראת נוסח של קריאה ראשונה ובדיון הקודם נתנו זמן מספיק לכל המשתתפים, לכל התומכים, לכל המתנגדים, לכל המערערים, לכל הפוליטיקאים, לכל אלה שרצו לעשות פוסטים בטוויטר, כולם קיבלו הזדמנות, דיברו.

וליד טאהא: אנחנו עכשיו מתכנסים לקראת נוסח של קריאה ראשונה, אמרתי גם אז, חוזר ואומר גם היום, הוועדה עוסקת בזכות ייסוד בסיסית של כל אדם להתחבר לחשמל, בחברה הערבית הייתה מציאות של העדר תכנון מתמשך שהביא את האזרחים הערבים לבנות את הבתים שלהם בעל כורחם ללא היתר.

וליד טאהא: ההצעה שאני מביא, שאנחנו מביאים, מצד אחד היא מבטיחה את התכנון, אנחנו עובדים אך ורק בהתאם להיגיון התכנון, רוצים לקדם תכנון, כי באמצעות תכנון פותרים את האזרחים מהרבה מאוד צרות וגם נותנים להם הרבה מאוד זכויות, חשמל הוא אחד חשוב ביותר מהם, ושנית מסיימים סאגה קשה ביותר שממנה סבלו וסובלים מאות אלפי אזרחים ערבים בכל ימות השנה, בקיץ סובלים מניתוקים בגלל חיבורים מאולתרים מבית לבית, בחורף סובלים מקור כי גם אז יש עומס שלא מאפשר, לעיתים בית אחד נותן חשמל ל- 20 דירות נוספות, ואנחנו רוצים לסיים את זה בצורה מקצועית, בצורה תכנונית.

וליד טאהא: אין פה שום עניין פוליטי זולת אלה שמתעסקים רק בדברים שמעוררים מחלוקות, כולל בנושאים הכי בסיסיים של זכויות אדם.

וליד טאהא: חבר הכנסת סמוטריץ, אתה לא תקטע אותי, אתה תשב בשקט, כשיגיע הזמן לתת לך זכות דיבור אתה תדבר.

וליד טאהא: אבל מה שאני ארצה להגיד, לא אתה ולא אף אחד אחר ימנע ממני אוקי?

וליד טאהא: אז סיכמנו, זה הכלל בוועדת הפנים.

וליד טאהא: אני גם רוצה לברך את כל הנוכחים מכל הגופים המשרדיים הרלוונטיים, חברי הכנסת, חברות הכנסת וגם השותפים שלנו בזום.

וליד טאהא: משרד המשפטים, אתה רוצה שנתחיל אצלכם?

וליד טאהא: נמצאת איתנו אולי כבר כרמית יוליס בזום?

כרמית יוליס: שלום אדוני.

וליד טאהא: שלום, בוקר טוב כרמית, המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, עניינים אזרחיים, אנחנו מברכים אותך על התפקיד ונותנים לך את הזכות להתחיל, בבקשה.

כרמית יוליס: קודם כל תודה רבה אדוני, אני מאמינה שתהיה לנו קדנציה מעניינת ביחד, ועדת הפנים הייתה הבית השני שלי הרבה מאוד שנים, אני חושבת שאתם עושים שם דברים מדהימים ואתם עוסקים בתחומים שיש להם השלכה מאוד, מאוד משמעותית על כל הציבוריות במדינת ישראל, אז קודם כל תודה על הברכות ואני מאחלת לנו באמת עבודה משותפת של ממשלה וכנסת באמת לטובת הציבור בכל הרבדים שזה נוגע אליהם.

כרמית יוליס: מאוד חשוב לי ככה לפתוח ואני מתנצלת שלא יכולתי להגיע פיזית, ואני גם לא אהיה אתכם במהלך הדיון, רוסלאן הוא הנציג שלנו שם, עו"ד עותמאן.

כרמית יוליס: כן היה חשוב לי לעלות ככה בפתח הדברים כדי להבהיר את העמדה הממשלתית שהיא באמת זכתה פה לגיבוי, לא אדם שאומר דברים בשם אומרם, אצלנו אומרים שהוא מביא גאולה לעולם, אז הקרדיט לגבי זה צריך באמת להינתן לארז קמיניץ שהוא המשנה ליועמ"ש היוצא, שהוא זה שעמל בעיקר על הצעת החוק המורכבת הזאת וכל הגיבוי של ההסדרים המשפטיים לגביה, אני באמת נכנסת בנעליים גדולות בהקשר הזה, אבל כן חשוב לי להסביר את העמדה הממשלתית שלגמרי זוכה לגיבוי משפטי מאיתנו.

כרמית יוליס: אני גם יגיד שהעמדה הזאת בעצם הושמעה בדיון הקודם על ידי הנציג שלנו בדיון, שזה באמת עו"ד רוסלאן עותמאן, עו"ד מצטיין במחלקה שלנו, עובד איתי שנים, היה עובד שלי גם בצוות נדל"ן וגם עכשיו במחלקה בכלל, וכמובן שהעמדות שהוא ביטא הן העמדות של המשרד, הוא הציג אותן היטב ולא היה מקום להעביר עליו איזה שהיא ביקורת, ככה שעולה ממנה גם איזה שהוא ניחוח אישי ולא מקצועי, כי זה ממש לא בסדר לעשות לו את זה ובוודאי שמה שהוא אומר זה על דעתי ועל דעת כולנו.

כרמית יוליס: אני רוצה רגע להתייחס למתווה עצמו, אני מבינה שהמתווה הזה הוא מעורר מורכבות, אני מבינה ששואלים איך זה יכול להיות שמשרד המשפטים תומך.

כרמית יוליס: מאוד, מאוד חשוב לי להגיד שכל המתווה הזה, וכמה שהוא מסייע בסוף לאוכלוסייה, מבחינתנו מה שלא וויתרנו עליו ושהוא קיים גם בהצעה שלפניכם, זה שבסוף ההצעה הזאת היא צופה פני תכנון, זאת אומרת שאנחנו לא נאפשר לחבר בתים לחשמל במצב שבו התכנון הזה הוא לא יגיע אף פעם.

כרמית יוליס: אבל במצב שבו יש לתכנון הזה הרבה ישימות ושאנחנו רואים שאבני הדרך כבר מתחילות להתגלגל, ושהתכנון הזה הוא הולם את התכנון המתארי וככל שיש כוללנית במצב שזה לא תואם ושאנחנו כבר שם צופים קושי, המתווה הזה לא ייצא לדרך, ולכן העובדה שבסופו של יום אנחנו צופים לאופק של הסדרה תכנונית, זאת עובדה מאוד, מאוד משמעותית והיא זאת שגרמה לנו לתמוך בהצעה.

כרמית יוליס: אני חושבת שלהבדיל ממקרים שהוזכרו פה, באופן הגון צריך להגיד שזאת לא סיטואציה שקרתה בעבר ביחס להצעות אחרות, האנלוגיה אולי קופצת באופן אינטואיטיבי בהרבה ראשים, אבל בסוף יש פה אבחנות.

וליד טאהא: שנייה כרמית, חבר הכנסת בני בגין, אני מבקש ממך לשבת תודה, אתה מפריע, תודה.

וליד טאהא: בבקשה כרמית.

כרמית יוליס: המתווה הזה שכרוך בהצעה, הוא באמת גובש מאוד בזהירות, זה באמת ללכת על איזה שהוא קו פרשת מים, בין מה שאנחנו בעצם מאפשרים פה כדי לסייע לאוכלוסייה, ושוב כשבסופו של דבר אנחנו בעולם שהוא צופה פני תכנון, שיש ארובות שצריך לשים כדי שהדבר הזה באמת יקרה ולא נמצא במצב שאנחנו מחברים היום ובסוף אנשים לא יעמדו בעול הזה ולא ישלימו את ההליך החוקי, אני יודעת אדוני היו"ר שגם לך זה מאוד חשוב ושזה עיקרון שאתה לא תרצה להתפשר עליו, שבסופו של דבר אנשים באמת יהפכו את המבנה הלא חוקי לחוקי.

כרמית יוליס: כל ההסדרה הזאת, אני שוב מזכירה, החוק היום מדבר על זה שאפשר יהיה לחבר לחשמל מהרגע שיש תוכנית מופקדת ועיקר השינוי שאנחנו בעצם לוקחים את ההליך התכנוני כמה צעדים קדימה, אני לחלוטין מודעת לזה, אבל בסופו של דבר אנחנו כן מדברים על מצב שהתכנון הזה יקרה בסופו של יום, ושככל שהוא לא יקרה אז המתווה הזה לא עובר.

כרמית יוליס: עוד דבר שחשוב להגיד, זה שבעצם אנחנו מדברים פה על חיבור לחשמל ואנחנו לא אומרים שום דבר על הליכים שמתנהלים, התביעה תנהל אותם לפי שיקול דעתה, אני מזכירה שממילא אנחנו נמצאים במדיניות אכיפה שהיא סוג של מדיניות אכיפה מקילה, שהיא בעצם מכירה בסיטואציות בהם אנשים גרים במבנים כבר תקופות ארוכות והם לא נמצאים בראש סדרי העדיפויות של אכיפה כבר היום, ולכן החקיקה הזאת היא בעצם בהלימה למדיניות האכיפה הנוכחית בתחום התכנון והבנייה וגם את זה צריך לזכור, וזה בעצם המצב שממילא נוהג בשטח.

כרמית יוליס: אני חושב שהדברים האלה הם מוצדקים ושבסוף הם עולים בקנה אחד גם עם עקרון של שוויון, זה חוק שעם כל מה שמייחסים אותו לאוכלוסייה ערבית חל על כולם, ובסיטואציה שבסוף אין בעיות קנייניות וכל הבעיות הן תכנוניות אז המתווה הזה הוא יהיה רלוונטי.

כרמית יוליס: היה לי חשוב להגיד את הדברים בפתח הדיון וממש תודה על זכות הדיבור בגלל שאני חושבת שזה דברים שבסוף צריך לזכור, אני יודעת שזה מאוד, מאוד קונטרוברסלי אבל זה בעצם האינפוט המשפטי שהיה לי חשוב להוסיף לדיון עוד לפני שאתם מתחילים.

וליד טאהא: תודה רבה לך כרמית יוליס, המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, אני רוצה להסכים עם כל מילה שלך, אני בעד הגיון תכנון לחיבור בתים לחשמל, אני בעד שכל האזרחים יהיו שווים בתשלום ההיטלים, אין פה משחקים, לא יהיו משחקים ועל כל אני אומר, כן החוק לא מיועד לערבים, החוק הוא חוק כללי שמיועד לכל האוכלוסיות, כל מי שעומד בקריטריונים להתחבר לחשמל על פי הכללים התכנוניים שהחוק יציע, יתחבר ללא הבדל בין גזע דת ומין, יש כאלה שיודעים להבדיל, זכויות יסוד בסיסיות בין גזע, דת ומין אני לא, אני עבור כולם.

וליד טאהא: כרמית שיהיה לך יום טוב, תודה רבה.

כרמית יוליס: בהצלחה, תודה.

וליד טאהא: אנחנו חוזרים לוועדה, מיכל ממינהל תכנון, מיכל או בני.

וליד טאהא: כן בישיבה הקודמת אכן ביקשנו נתונים, אז אתם מוכנים לזה או בהמשך?

מיכל מריל: אנחנו העברנו את הנתונים אתמול, וככל שתרצו אנחנו יכולים להציג את הנתונים.

וליד טאהא: טוב, אז מיכל מריל, מנהלת אגף בכיר תכנון חברה וקהילה במינהל התכנון, בבקשה מיכל, תציגי את הנתונים שאספתם.

מיכל מריל: אני אציג איזה שהיא תמונה של נתונים כמותיים לגבי היקפי יחידות הדיור, אין לנו נתונים לגבי מספר המבנים הקיימים, יש לנו נתונים לגבי יחידות דיור שנמצאות בצנרת הסטטוטורית ויחידות דיור שעדיין לא הוגשו למוסדות התכנון או שעדיין לא נמצאות בתכנון אבל הן כלולות במסגרת התכניות הכוללניות.

מיכל מריל: אז אם אנחנו מדברים על יחידות דיור שמצויות בהליכים סטטוטוריים במוסדות התכנון של כל יישובי החברה הערבית, כרגע לפני החלטת הפקדה, יש כ- 59,764 יחידות דיור, מתוכם 28,000 יחידות דיור בחברה הבדואית בדרום ו- 66,190 יחידות דיור שנמצאות בצנרת הסטטוטורית, אבל אחרי שלב של החלטת הפקדה, וסה"כ מצויים בצנרת הסטטוטורית, לפני ואחרי החלטת הפקדה, כ- 125,954 יחידות דיור.

אבי מעוז: זה במגזר הערבי?

מיכל מריל: כן, זה יישובי החברה הערבית, כולל ערבים, דרוזים, בדואים, בדואים דרום, גם צ'רקסיים.

וליד טאהא: אחנו לא באים לריב על הגדרות, אני מבחינתי כשאומרים חברה ערבית מדברים גם על הדרוזים, גם על הבדואים מדברים על כולם.

וליד טאהא: בבקשה מיכל, חבר הכנסת אבי אתה ניתן לך להשלים.

אבי מעוז: אני רק רוצה להבהיר, על היהודים לא מדברים?

וליד טאהא: לא, על הכל, אבל הנתונים שהיא הביאה על החברה הערבית.

וליד טאהא: אני אגיד לך מההיגיון הפשוט, כנראה בחברה היהודית אין בעיה של תכנון והם יכולים להוציא היתרים, על כל היא התרכזה בחברה הערבית, בבקשה מיכל.

וליד טאהא: אני יודע, אני לא משער אני יודע, בבקשה מיכל.

וליד טאהא: והלוואי היינו באותו שלב של תכנון, כי אז החוק הזה לא היה צריך להעלות.

וליד טאהא: בבקשה מיכל.

וליד טאהא: לא, אל תתווכח איתו עלי, אל תתווכח איתו, הרי כל ילד יודע מאיפה הבעיה נבעה, אתה צריך לדבר על זה?

וליד טאהא: בבקשה מיכל.

מיכל מריל: הנתונים שכרגע הצגתי מתייחסים להיקף יחידות דיור שמופיעות, שכלולות בתוכניות שהוגשו למוסדות התכנון, כשעשיתי חלוקה מה לפני החלטת הפקדה.

יואב קיש: אבל כמה בנוי וכמה לא?

יואב קיש: את זה את לא יודעת להגיד?

מיכל מריל: לא.

יואב קיש: אז מה עשינו בזה?

יואב קיש: אז מה זה מעניין?

וליד טאהא: מה עשית בזה?

יואב קיש: כן.

יואב קיש: יש 120,00, 130,000 יחידות דיור בתכנון, אני רוצה לדעת כמה.

יואב קיש: .

וליד טאהא: בסדר, לצורך העניין זה לא משנה, המספרים הם לא משנים.

וליד טאהא: מי שיענה במסגרת הסעיפים של החוק, מהחוק יתחבר.

וליד טאהא: מי שלא בנה אז כנראה הוא עוד לא צריך להתחבר עדיין, אז אל תדאג לו מהיום יואב.

יואב קיש: אני רוצה להבין, החוק ייתן מענה לחיבורי חשמל לפי החוק רק לאחד מאותם 130,000?

וליד טאהא: לא, לא, לא, זה כל אחד שיענה על הקריטריון, לא משנה איפה הוא נמצא במדינה ייהנה מהחוק.

מיכל מריל: לנו אין נתונים לגבי מבנים קיימים, אנחנו לא עוסקים באכיפה, אנחנו עוסקים בתכנון.

מיכל מריל: אני אתייחס עכשיו לנתונים כמותיים לגבי יחידות דיור פוטנציאליות להגשה למוסדות התכנון, הנתונים האלה מתבססים בעצם על תוכניות המתאר הכוללניות, לגבי אותם מתחמים שלגביהם עדיין לא הוכנה תוכנית או שנמצא בהכנת תוכנית אבל עדיין לא הוגשה למוסדות התכנון.

מיכל מריל: לגבי יישובי החברה הערבית, בלי דרוזים, בלי בדואים, לגבי מחוז צפון אצלנו , יש לנו כ- 46,799 יחידות דיור שכלולות ב- 19,570 דונם, מתוך סה"כ 93,146 דונם שיטחי פיתוח בתוכניות המתאר, שזה בעצם 21% במחוז צפון.

מיכל מריל: במחוז חיפה יש 29,390 יחידות דיור שנמצאות בתחום התוכניות הכוללניות ושטרם הוגשו למוסדות התכנון והם כלולים בתוך כ- 7,000 דונם שהם מתוך סה"כ של כ- 29,390 דונם שמיועדים לפיתוח בתוכניות המתאר במחוז חיפה שזה 24% בערך.

מיכל מריל: במחוז מרכז יש לנו כ- 29,000 יחידות דיור שכלולים בכ- 6,200 דונם מתוך סה"כ של 17,000 דונם שמיועדים לפיתוח בתוכניות המתאר במחוז מרכז שטרם הוגשו למוסדות התכנון שזה 36% בערך מתוך שטח הפיתוח.

מיכל מריל: כלומר, אם ניקח את הסה"כ, יש סדר גודל של כ- 105,497 יחידות דיור שכלולות בכ- 33,000 דונם שמיועדים לפיתוח בתוכניות המתאר ביישובי החברה הערבית, מתוך סה"כ כ- 140,000 דונם שמיועדים לפיתוח בתוכניות המתאר.

מיכל מריל: אם אני מתייחסת לתוכניות של היישובים הדרוזים, אין לי את הפירוט כפי שעשיתי ביישובי החברה הערבית, אבל בעצם יש סה"כ של כ- 39,000 יחידות דיור שעדיין לא הוגשו למוסדות התכנון, והם כלולים בערך בכ- 15,000 דונם בתחום התוכניות, בתוכניות המתאר.

מיכל מריל: ביישובים הבדואים דרום, מתוכננות אלפי יחידת דיור שנותנו מענה הן להסדרה והן לריבוי טבעי, 28,000 יחידות דיור נמצאות בהליך סטטוטורי במוסדות התכנון ולפני החלטת הפקדה, כאן יש לנו נתון של 20,000 יחידות דיור שהם בהסדרה, כלומר הן קיימות.

מיכל מריל: 70,000 יחידות דיור כלולות בתוכניות בהכנה שטרם הוגשו למוסדות התכנון, ו- 9,195 יחידות דיור שמצויות בהליכים סטטוטוריים במוסדות תכנון אחרי החלטת הפקדה.

מיכל מריל: ביישובים האלה 95% מהתוכניות מוגשות על ידי הרשות להסדרת הבדואים, חלקם על ידי משרד השיכון וחלקם ע"י בעלי קרקע פרטיים.

מיכל מריל: לגבי התוכניות הכוללניות, נשאלה שאלה בזמנו למרות שהצגנו מצגת מאוד מפורטת בעניין הזה, יש סה"כ 132 יישובים עם יישוב אחד נוסף שהוא בהסדרה, לכל היישובים יש תוכניות מתאר שחלות על כל תחום היישוב.

מיכל מריל: ל- 115 יישובים, קיימת תוכנית עדכנית שהיא או בתוקף או בשלבי אישור או בשלבי הכנה, שזה 85% מהיישובים מתוך ה- 115.

מיכל מריל: עכשיו מתוך ה- 115, 75 הם בתוקף משנת 2006 והלאה, 51 אושרו בעשר השנים האחרונות, 31 בשלבי אישור במוסדות התכנון ו- 9 הם בשלבי הכנה ולקראת הגשה למוסדות התכנון.

מיכל מריל: כלומר אנחנו בשנים האחרונות אפשר לומר, יצאנו בגל גדול כדי לכסות את רוב רובו של המגזר הערבי בתוכניות מתאר כוללניות, נעשה עבודה עצומה, ממש עצומה על ידי מנהל התכנון מטה ועל ידי המחוזות שלנו, באמת מתוך כוונה לתת מענה ותשובות, גם למצוקת הדיור, גם להיבטים של תעסוקה, של תשתיות וכל הנגזרות של התכנון.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אלה ה- 31 תוכניות בשלבי אישור, הם מצויות במחוז מסוים או שהם מפוזרות?

מיכל מריל: לא, ההתייחסות היא לכלל היישובים וכלל המחוזות.

וליד טאהא: תודה רבה מיכל, נתונים מאוד חשובים ומילת המפתח לסיום כל הסוגיות הקשורות, הנלוות היא תכנון, אין ספק, ואנחנו גם דאגנו להקצות הרבה מאוד כסף כדי להמשיך תכנון בכל היישובים שעד עכשיו התקשו מבחינה כספית לעשות זאת כי תכנון עולה הרבה מאוד כסף, התכנון הוא הערובה שהאזרח הערבי יחיה בכבוד, יפסיק עם הרדיפות של צווים, של צווי הריסה, של צורך בבניה ללא היתר, תכנון הוא הכל ואנחנו תומכים בתכנון, דוחפים תכנון ורוצים בתכנון.

וליד טאהא: תודה רבה מיכל.

וליד טאהא: עד עכשיו דיברנו מקצועי, מספרים, נושאים לעניין, עכשיו גם נשמע פוליטיקאים, מן הסתם יש כאלה שילחו למחוזות שהם לא לעניין ולא קשורות לנושא, אנחנו נכיל את כולם.

וליד טאהא: אני רוצה להתחיל את הדוברים של חברי הכנסת, חברת הכנסת ג'ידא רינאוי זועבי, בבקשה ג'ידא.

ג'ידא רינאוי-זועבי: תודה רבה, אני שמחה שסוף סוף אנחנו מתקדמים עם הכנה לקראת קריאה של חוק החשמל שאני כאמור הצטרפתי להיות חלק מהיוזמים ותודה רבה למוחמד ווליד טאהא.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני רוצה בבקשה לבקש אותנו להתייחס בנושאים ובצורה עניינית.

ג'ידא רינאוי-זועבי: הנושא הוא נושא תכנוני, הוא נושא חשוב, הוא נושא שמשליך על החיים היום יומיים של עשרות אלפי משפחות בארץ ואני רוצה שאנחנו ננסה כמה שיותר למסגר את הדיון בצורה העניינית והמקצועית ביותר.

ג'ידא רינאוי-זועבי: יושבים איתנו פה אנשי מקצוע, גם ממשרד המשפטים, גם ממשרד השיכון וגם ממשרד הפנים, ואני רוצה בבקשה שהדיון יהיה דיון מקצועי ככל האפשר.

וליד טאהא: תודה רבה חברת הכנסת ג'ידא רינאוי זועבי, דרך אגב אנחנו לא מנהלים שום מגע עם אנשי פוליטיקה בעניין של החוק, רק מול אנשי מקצוע ותו לא.

וליד טאהא: הדרישה שלך במקום ועניינית כי מה הקשר בין פוליטיקה, פוליטיקאים לבין זכות יסוד בסיסית?

וליד טאהא: לכאורה אין שום קשר.

וליד טאהא: אני יודע שהתכנון, חברה הכנסת כץ, יסיים את הסבל של עשרות שנים, באמצעות העדר תכנון שהממשלות לדורותיהן עשו, הם גם רודפים אותנו בגלל זה, אז אני רוצה לסיים את זה כן.

וליד טאהא: אני רוצה לעבור לחבר הכנסת אבי מעוז, אתה השלישי אצלי בתור, השני אני לא רואה אותו, אז אבי מעוז בבקשה.

אבי מעוז: תודה.

אבי מעוז: אני רוצה לחלוק על היו"ר ולהגיד שהבעיה לא מתחילה.

אבי מעוז: .

וליד טאהא: בהכל או חלקית?

אבי מעוז: נתחיל להתקדם ואז נראה.

וליד טאהא: אבל ככה בכותרת בהכל או חלקית?

אבי מעוז: הכותרת היא כזאת, אני לפני 21 שנים שימשתי כמנכ"ל משרד הפנים והגיע אלי ראש עיריית אום אל פאחם, וניסיתי לשכנע אותו שיעשה תוכנית מתאר לעיר שלו, הוא סירב.

וליד טאהא: הצעת לו כסף?

אבי מעוז: אמרתי לו אני נותן לך כסף, נותן לך מה שאתה רוצה, תעשה תוכנית מתאר לעיר שלך, הוא סירב ואני אגיד לכם מדוע הוא סירב, הוא סירב מכיוון שהוא רצה שהבנייה תהיה בנייה בלתי חוקית, תתיישב בכל מקום, תתיישב לאורך ציר 65, על הציר והתושבים של אום אל פאחם יוכלו לבנות איפה שהם רק רוצים, איפה שהשטח שלהם יבנו.

וליד טאהא: הטענה שלך מנוגדת לאינטרסים המקומיים של היישוב ומין הסתם לא היו דברים כאלה, אוקי תמשיך.

אבי מעוז: רק רגע, רק רגע, היו"ר הנכבד תראה, אני רוצה לדבר אתה מפריע לי.

וליד טאהא: ראש העיר לא פה, אתה זורק פה דברים שאי אפשר להשיב להם.

אבי מעוז: אתה יכול לבדוק.

וליד טאהא: אז אני לוקח את התפקיד של להגן על אדם שלא נמצא כאן כדי להגיד.

אבי מעוז: אני לא בא אליו בטענות, אני רק מתאר מצב.

בצלאל סמוטריץ': תן לו לדבר.

וליד טאהא: סמוטריץ' אתה רוצה לנהל את הישיבה?

בצלאל סמוטריץ': זה באמת לא יאומן, ווליד אני עכשיו מדבר ברצינות.

וליד טאהא: תודה, תן לחבר שלך, אתה מפריע לו להמשיך.

בצלאל סמוטריץ': קשה לך לשמוע דברים שאתה לא אוהב לשמוע?

וליד טאהא: אתה לא תיתן לי הערות על ההערות שלי, בסדר?

בצלאל סמוטריץ': בוודאי שאני אתן לך הערות.

וליד טאהא: סמוטריץ', אל תיתן לי הערות על סגנון הניהול שלי לוועדה, זה אני עושה לא אתה, בבקשה.

בצלאל סמוטריץ': פשוט לא מבינים מה זה דמוקרטיה אתם.

וליד טאהא: בסדר אז תלמד אותנו, אתה אולי מבין.

בצלאל סמוטריץ': אני מנסה ללמד אותך.

וליד טאהא: אתה מבין גדול, איך אפשר?

וליד טאהא: בדמוקרטיה במיוחד אתה מבין גדול, קטונתי לידך, תמשיך אבי מעוז.

אבי מעוז: אני רוצה לחזור לפני 21 שנה.

וליד טאהא: כי אין לך הרבה זמן, אתה תתקדם ל- 2021 כי יש לך עוד דקה.

אבי מעוז: לא אין לי עוד דקה, אני עוד לא דיברתי אפילו לא חצי דקה.

וליד טאהא: אני נותן זכות דיבור 3 דקות, כבר עברו לך 2 דקות.

אבי מעוז: אבל אתה מתוך ה- 3 דקות דיברתי 2.5.

וליד טאהא: אז עוד דקה אני אתן לך בבקשה, אבל תגיע ל- 21.

אבי מעוז: תודה רבה.

אבי מעוז: אותו ראש עיר סירב לבצע תוכנית מתאר לעיר שלו ואני בסוף נתתי כסף לממונה על המחוז והוא זה שביצע את תוכנית המתאר.

אבי מעוז: הבעיה מתחילה לא בגלל שיש חוסר בתכנון אלא בגלל שהחברה הערבית לא רצתה תכנון, כי זה הפריע לשאיפות האחרות שלה ולכן הם לא תכננו.

אבי מעוז: אני מאוד שמח שעכשיו הולכים לתכנן את הכל, אבל צריך לדעת שזה שהבתים נבנו ללא חוק, הם בגלל שהחברה הערבית לא רצתה שיהיה תכנון, זה דבר אחד.

אבי מעוז: דבר שני, אני הייתי רוצה להבין ממשרד המשפטים, איך זה ישפיע על כל המהלך של צווים שהוצאו להריסת בתים.

אבי מעוז: האם הם לקחו את זה בחשבון?

אבי מעוז: אני הבנתי שזה לא מפריע, כמו שאמרה כרמית, אני מברך אותה גם כן על התפקיד החדש שלה.

אבי מעוז: אני הבנתי שזה לא יפריע למיצוי ההליכים בכיוון של צווים שהוצאו להריסת בתים לא חוקיים, אבל אני רוצה יותר להבין מה המשמעות?

אבי מעוז: אם בית יחובר לחשמל על פי חוק, אז איך אחרי זה הולכים להרוס אותו?

אבי מעוז: לדעתי זה הפסקת כל ההליכים להריסת הבתים הלא חוקיים, זה דבר שני.

אבי מעוז: דבר שלישי, אי אפשר לעשות פלסטר מהחוק, גם אם הוא בא על ידי חברי כנסת שהם, כמו שאמר חברי יואב קיש, שאנחנו מחוקקים.

אבי מעוז: אנחנו לא יכולים על ידי החקיקה שלנו לעשות פלסטר מהחוק.

אבי מעוז: תראה אדוני, אני נחקרתי במשטרה ביח"א כשסיימתי להיות מנכ"ל משרד השיכון, על כך שאני כביכול בשם הממשלה, סייעתי לבנייה לא מוסדרת ביהודה ושומרון, כביכול.

אבי מעוז: לא יצא כלום מהחקירה הזאת, כי כולם סייעו לבנייה מה שקורי הלא מוסדרת ולהתיישבות הצעירה.

אבי מעוז: כולם סייעו לבנייה מה שקרוי הלא מוסדרת ולהתיישבות הצעירה, כולם סייעו לזה, כל הממשלות החל מראש הממשלה, והחל מהיועצים המשפטיים של הממשלה.

אבי מעוז: אבל אני נחקרתי על זה, האם גם יחקרו אותנו על כך שאנחנו הולכים עכשיו להלבין מבנים לא חוקיים?

אבי מעוז: הרי אנחנו לא יכולים פלסטר מהחוק, מבנים לא חוקיים צריך לטפל בהם כמו שכתוב בחוק, תודה רבה.

וליד טאהא: תודה רבה לך.

וליד טאהא: לגורמי מקצוע של המשרדים, אתם רושמים הערות, לא עונים לאף חבר כנסת תוך כדי.

וליד טאהא: אנחנו נעבור לחבר הכנסת עמיחי שיקלי בבקשה.

עמיחי שיקלי: תודה רבה.

עמיחי שיקלי: קודם כל אני רוצה להסביר לאזרחים שמתבוננים וצופים בדיון את עומק הבעיה, ראינו את זה בעיקר בנגב, יש תופעה מאוד, מאוד רחבה של הארקת חשמל.

עמיחי שיקלי: זאת אומרת, לוקחים חשמל מקווי מתח גבוה ומחברים אותם לכל מיני מבנים שניבנו שלא כחוק.

עמיחי שיקלי: התופעה הזאת היא תופעה רחבת היקף באלפי מבנים.

וליד טאהא: יש לך נתונים?

עמיחי שיקלי: כמה בדיוק?

עמיחי שיקלי: אלפים.

וליד טאהא: אין לך אף נתון, תמשיך.

עמיחי שיקלי: אני הייתי מספיק זמן בשטח ואני גם מאוד אשמח שלא תפריע לי לדבר.

וליד טאהא: אני אעיר לך מתי שאני רוצה, בבקשה.

עמיחי שיקלי: קודם כל מדובר בסכנת נפשות בכל מה שקשור לבטיחות, דבר שני מדובר פה בשוד, שוד חשמל שמתנהל לאורך שנים ומה שבעצם החוק הזה מבקש לעשות, זה לקחת את המצב הזה של הפקרות וסכנת נפשות ושוד, של אנשים שלא משלמים חשמל ולהפוך את המצב הזה לחוקי בדיעבד.

עמיחי שיקלי: בזאת אנחנו הופכים את היוצרות, בעוד שהחוק קובע במפורש, קודם כל אישורים, אחר כך בונים, אחר כך מקבלים חשמל, פה אנחנו מבקשים לעוות את המצב ולומר, אנחנו נבנה ונעשה מה שבא לנו ואחר כך נקבל על זה סטמפה חוקית, ולכן מהותית, יש פה בעיה עמוקה מאוד, עמוקה מאוד ולכן אני מתנגד לכל הכיוון הזה, אנחנו בזאת מעודדים בנייה בניה לא חוקית, ובזה אנחנו מעודדים הפקרות ואני חושב שהדבר הזה הוא דבר פסול.

עמיחי שיקלי: לא יכול להיות שהחוק עבור אזרח שהוא אזרח יהודי ביישוב כזה או אחר זה דבר אחר, או במי שגר ביישוב מסודר כמו כאוכב.

וליד טאהא: זה חוק של כולם.

עמיחי שיקלי: ושבמקומות אחרים כל אחד יעשה מה שבראש שלו, זה פשוט.

וליד טאהא: יש לך טעות יסודית, זה חוק של כולם, לא של חלק מהאזרחים.

עמיחי שיקלי: כן, אבל אנחנו יודעים בדיוק למה החוק הזה נועד.

וליד טאהא: ומה זה חוק, זה מערכת דברים שמסכימים עליהם לתקופה מסוימת, זה הולך להיות חוק, אתה מדבר דברים בניגוד לחוק.

עמיחי שיקלי: זה חוק פרוטקשן, ולגבי זכויות יסוד, אני חושב אין זכות יסוד להתחבר לחשמל, אתה יודע במגילת זכויות היסוד.

עמיחי שיקלי: אגב יש כן בזכויות יסוד יש חובה על כל חבר כנסת להכיר במדינת ישראל כיהודית ודמוקרטית, מה שאין לי ספק שאתה מכיר.

וליד טאהא: תודה רבה חבר הכנסת שיקלי, נעמת לנו, דיברת כללי, לא התבססת על נתונים, הרמת סיסמאות ועשית את זה יפה.

וליד טאהא: אני עובר לחבר הכנסת עלי סלאלחה, בבקשה.

עלי סלאלחה: טוב חברים, אני רוצה להודות לך ולצוות שקידמו את הנושא הזה של חיבור לחשמל, אני רוצה לשאול את החברים שלי מימין ומשמאל.

עלי סלאלחה: העדה הדרוזית שעשתה את החובות שלה את הכל, למה 39,000 בתים לא מחוברים לחשמל?

עלי סלאלחה: הייתם 12 שנה, באתם, חיבקתם, אחינו, ברית חיים, ברית דמים ואין חשמל.

עלי סלאלחה: אני יודע שאם 1 מיליון שקל בחמש שנים היו הקנסות לחיילים משוחררים מבני העדה הדרוזית.

עלי סלאלחה: חברים, אנא ובבקשה, אנחנו אזרחי מדינת ישראל במאה 21, מדינת ישראל אומרת שהיא מדינה דמוקרטית ויהודית, אין לי בעיה עם זה, דמוקרטית היא צריכה להתייחס לאזרחיה שווים כשווים ובמיוחד לדברים הבסיסיים שאזרח צריח לקבל, חשמל, מים, תשתיות, כל הדברים שנמצאים אצל האזרחים היהודים, וזה בסדר גמור ואף אחד לא מתלונן על זה.

עלי סלאלחה: הגיע הזמן אחרי שאם בשלוש שנים שאני אומר לכם, הגיע הזמן שהדרוזים, הבדואים, הערבים, אני לא רוצה לעשות הפרדות אבל אני רוצה לחדד את הנקודה שהחברים.

עמיחי שיקלי: צריך לעשות הפרדות, צריך לעשות בין מי שמשרת בצבא שנושא בחובות לבין מי שדורש זכויות אבל לא מוכן לעשות שום דבר למען מדינת ישראל, רק לקחת, רק לקחת.

וליד טאהא: שיקלי סיימת לדבר, אתה תיתן לחבר הכנסת עלי סלאלחה להשלים, אל תקטע אותו.

עלי סלאלחה: עשיתי את זה בכוונה להגיד שיש פה איפה ואיפה, בואו נתעלה על זה, בואו נעשה לטובת המדינה וגם האזרחים הערבים נותנים בכלכלה ונותנים בכל הענפים של מדינת ישראל ומקדמים את המדינה.

עלי סלאלחה: תאר לעצמך שאין ערבים, אז אין בנייה במדינת ישראל.

וליד טאהא: תתקדם עלי, סיימת?

עלי סלאלחה: כן.

וליד טאהא: אני רוצה להודות לעלי סלאלחה חבר הכנסת.

וליד טאהא: כמובן שאני לא מוצא קשר בין שירות בצבא לבין מצרך בסיסי של בני האדם, הייתי חייב לומר את זה, אני עוד אומר שהחוק הזה בא לעשות צדק עם בעיקר הישובים הערבים שכמובן היישובים של "בני מערוף" הם חלק מהם, בעיקר כי אף אחד לא חשב שצריך לעשות אבחנות, הבדלות בין ערבים, גם בעניינים של זכויות יסוד בסיסיים, אז זו גם הערה.

וליד טאהא: אני נותן את זכות הדיבור לחבר הכנסת בצלאל סמוטריץ'.

בצלאל סמוטריץ': תודה רבה אדוני היו"ר.

בצלאל סמוטריץ': אני ארצה משפט אחד של פתיחה ואז ארבע הערות לגופו של נוסח שמונח בפנינו.

בצלאל סמוטריץ': אני גם מבקש לפרוטוקול למחות על האופן שבו אדוני מנהל את הדיון, על הזלזול בחברי הכנסת כאילו יש איזה דיון מקצועי ויש דיון של פוליטיקאים.

וליד טאהא: חס ושלום.

בצלאל סמוטריץ': כאילו שאתה לא פוליטיקאי, נדמה לי שהציבור יודע היטב את המו"מ ואת הלחצים שאתה מפעיל על איילת שקד כדי להכניס כאן שינויים, אז אל תגיד שאתה מתנהל רק מול גורמי מקצוע, זה אירוע אכבר פוליטי שבלעדיו לא תהיה כאן קואליציה אז לפחות בוא נאמר את האמת.

בצלאל סמוטריץ': אני כמובן כופר, שוב אני לא אכנס לזה כי דיברתי בזה באריכות בדיון הקודם, כופר בכל הנרטיב השקרי שאתה מציב כאן, חבר הכנסת מעוז אמר את הדברים נכון, שנים לא רציתם לתכנן, היה לכם אינטרס לעשות מה שאתם רוצים ולהשתלט ובוא עכשיו, אני רק רוצה הערות לגופו של חוק לשיטתך.

בצלאל סמוטריץ': קודם כל לא קיבלנו כאן תשובה בדיון הקודם, בעיני על ליבת החוק, אתה מנעת מהם לתת תשובה.

בצלאל סמוטריץ': ליבת החוק היא להבין מה ההבדל בין שלב ההפקדה לשלב ההגשה של התוכנית, בזמן ובעיקר בתהליך.

בצלאל סמוטריץ': מה ההבדל בין איכות תוכנית שהיא מופקדת לאיכות ותוקף של תוכנית שהיא רק מוגשת, זה בעצם מה שעושה החוק הזה, מקדים את לוחות הזמנים בעיקר משלב ההפקדה לשלב ההגשה, לא קיבלנו הסבר למרות שדרשתי וכמעט הוצאת אותי בגלל זה, רק להבין מקצועית מה זה השלב ביניים הזה שאליו אנחנו מרחיבים עכשיו את תכולת ההסדר הזה, על זה אני אשמח לקבל תשובה.

בצלאל סמוטריץ': מעבר לזה אני רוצה לבקש, בסעיף, אני חושב שאתה אמור להסכים לזה אדוני היו"ר, בסעיף 1 ב' א' שמדבר על התנאים שצריך בעל המבנה, אז מדובר כאן על הפקדת הערבות, עוד רגע נדבר על זה, והפקדת הערבות מחריגה תשלומי ארנונה, מה שאני רוצה לבקשה, הרי אתם נורא רוצים הסדרה, שיהיה תנאי נוסף מעבר להפקדת הערובה, יהיה תנאי נוסף, שאדם יביא אישור על העדר חובות ארנונה מהרשות המקומית.

בצלאל סמוטריץ': אם אני רוצה היום נניח לעשות העברת בעלות בנכס ללכת לטאבו, אני צריך להביא אישור על העדר חובות, אתם כל כך רוצים הסדרה, אז אני בטוח שאתה לא תתנגד, מי שירצה לקבל חיבור חשמל, יצרך כמובן שהתוכנית תהיה תוכנית שקבועה כאן בחוק ושהוא יפקיד את הערובות הנדרשות ובנוסף יביא אישור על העדר חובות ארנונה מהרשות המקומית, שבע שנים אחורה, זה הכי טבעי ומתבקש, קיים בהסדרים אחרים בדין הישראלי ואתם כל כך רוצים הסדרה ותשלום, נדמה לי שזה ראוי.

בצלאל סמוטריץ': אמרתי בפעם הקודמת ואני אומר גם עכשיו, אם אנחנו רוצים לתמרץ את האנשים כאשר תאושר התוכנית המפורטת להגיש את הבקשה להיתר בניה עם חוות הדעת המהנדס, לבצע את השינויים הנדרשים בנכס כדי להתאים אותו להוראות התוכנית והתקנון, וגם את זה צריך להוסיף כאן בחוק, שהמבנה צריך להתאים לא רק לתוכנית אלא גם לתקנון שמוצמד אליה, כן כמובן כמה אחוזי בנייה מותר ומה סוג הבנייה וכו', אז אמרתי שוב, העדר חובות ארנונה, התאמה של המבנה, אישור של הוועדה המקומית או של המהנדס על התאמת המבנה לא רק לתוכנית אלא גם לתקנון, ואני חוזר לנקודה השלישית.

בצלאל סמוטריץ': אם אנחנו באמת רוצים שהחוק יתמרץ, ואם כנים דברייך שאתה בסוף דוחף להסדרה ואנחנו רוצים שבאמת תוך שלושה חודשים אישור התוכנית המפורטת, אנשים יגישו את היתר הבניה, ישלמו מה שצריך וכו', אז הערובה צריכה להיות יותר גבוהה, מכיוון שאחרת אין תמריץ.

בצלאל סמוטריץ': הרי אם ממילא, נניח שכל ההסדרה עולה לי 30,000 ₪, היתרי בניה ואגרות והיטל ביוב וכו', אם אני צריך לעשות את ההסדרה זה עולה יותר, כי אני צריך לקחת אדריכל ומהנדס שיכינו לי את התוכנית וכו', אם אתה לוקח לי עכשיו רק את גובה האגרות וההיטלים, נניח אותם 30,000 ₪ אז קח אותם כבר, איך אומרים תחלט לי את הערבות, ומה פתאום שאני עכשיו יוציא עוד הוצאות על מהנדס וכו', ואני צריך לבצע את השינויים בנכס כדי להתאימם אותו להוראות התוכנית והתקנון, ואחר כך אני צריך לשלם ארנונה כי תהיה מדידה של הנכס שלי כבר ברשות המקומית, בן אדם יעדיף שיחלטו לו את הערובה ובמקום להסדיר, אם אתה רוצה שהוא יסדיר, אתה צריך לקחת ערובה שהיא יותר גבוהה ממה שיעלה לו להסדיר, ואז תהיה לו מוטיבציה באמת ללכת תוך שלושה חודשים לבצע את ההסדרה ולקבל בחזרה את הערובה.

בצלאל סמוטריץ': אני אומר שוב, אם כנים דברייך, כי במצב הנוכחי שבו הערובה שאתה לוקח ממנו היא פחותה ממה שיעלה לו להסדיר, כי להסדיר לא יעלה רק אגרות והיטלים, בסוף צריך לקחת מהנדס ואדריכל וכל מה שכרוך בזה, וכמו שאמרתי ואחר כך יש נכס מדוד, יודעים כמה מטרז', גובים ארנונה, אז שוב אם כנים דברייך אני חושב שאלה תיקונים שאתה לא אמור להתנגד להם והערה אחרונה.

בצלאל סמוטריץ': אני כן מבקש ונדמה לי שהדברים ברורים, להחריג את תחולתו של החוק הזה על מבנים שיש לגביהם צווים שיפוטיים, אמרתי את זה בהרחבה גם פה בדיון הקודם וגם בכנסת, בסוף יוצא כאן חוטא נשכר, מי שציית לפסק דין של בית משפט ומימש את צו ההריסה הפסיד, ומי שהיה עבריין שנתיים, צפצף על פסק דין יקבל עכשיו חשמל.

בצלאל סמוטריץ': בעניין הזה אני מאוד מבין את הבקשה של המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, כרמית יוליס שאני מאוד, מאוד מעריך אותה לבוא לדיון, יש כלל כזה ואתה בוודאי מכיר אותו צריך להרים את הקול, אז במקרה שלנו כשהטיעון חלש צריך להביא בכירים יותר.

בצלאל סמוטריץ': אני כמובן לא ביקרתי אותך אישית, אם נעלבת, הביקורת שלי הייתה מהותית על הפער התפיסתי שאתם מציגים.

בצלאל סמוטריץ': אתם מציגים כאן בכנסת בהקשרים שונים דבר והיפוכו בהקשר הזה.

בצלאל סמוטריץ': אתם תמיד אלה שזועקים על כבודו של בית המשפט ואין דבר כזה חוק עוקף בג"צ שנעקוף, אני חושב שבטיעון הזה אין לכם שום יכולת להגן עליו אל מול סטנדרטיים אחרים שהצגתם כאן באין ספור דיונים, ושוב זה לא אישי חס וחלילה כלפיך, הבנתי אחרי הדיון שאתה נפגעת ממני, אני כמובן מתנצל פה בפני כולם ולפרוטוקול, אני מתווכח עניינית, מהותית על החוק ועל העמדה בעיני השערורייתי שאתם מציגים כאן, וזה שהתייצבה המשנה והגנה על העמדה, לא הופך אותה כמובן לאמיתית בעיני.

בצלאל סמוטריץ': אז שוב גם את ההערה הזו, אני מבקש שהחוק לא יוחל על מבנים שלגביהם ניתנו פסקי דין סופיים להריסה ולא מומשו בעבריינות נוספת.

וליד טאהא: תודה.

וליד טאהא: תודה רבה, שמת לב שלא הגבלתי אותך.

בצלאל סמוטריץ': אני מעריך את זה, תודה רבה, אני חושב שדיברתי גם עניינית ומקצועית.

וליד טאהא: נתתי לך לדבר חופשי, אפשר לחלוק עליך על הרבה מהדברים שאמרת.

בצלאל סמוטריץ': על הערות המקצועיות תתווכח.

וליד טאהא: אני אגיד לך גם עניינית ומקצועית לה.

וליד טאהא: דיברת על זה שהוא צריך להביא הוכחה שהוא לא חייב ארנונה.

בצלאל סמוטריץ': לא הוכחה, אישור.

וליד טאהא: חכה, חכה, טענת טענה חכה, ואילו ההיטלים שאנחנו מדברים עליהם הם היטלים בשלב הוצאת היתר, זאת אומרת בשלב שעוד לא התחיל לגור כדי לשלם ארנונה, על כן החוק יתייחס להיטלים שמחייבים הוצאת היתר, ואני נצמד לעיקרון כן, אני בעד שהאזרח ישלם את מלוא חובותיו כדין.

בצלאל סמוטריץ': אז מה הבעיה?

וליד טאהא: רגע אני לא מתווכח איתך, אני אומר את דעתי, אני לא מתווכח איתך סמוטריץ'.

בצלאל סמוטריץ': אבל זה דיון מקצועי, זה לא וויכוח.

וליד טאהא: האזרח ישלם את מלוא חובותיו כדין בדיוק כפי שעשה אזרח שהייתה לו אפשרות לגשת להוצאת היתר, אותו דבר.

וליד טאהא: אנחנו לא רוצים, לא לתת לו מתנות ולא לגזול ממנו זכויות, אנחנו רוצים לעשות אותו שווה לכל אזרח שניגש לוועדות התכנון כדי להוציא היתר.

בצלאל סמוטריץ': אני מסכים איתך אדוני היו"ר אני מסכים איתך, הטענה שלי רק שהרי לפי הדין הישראלי

וליד טאהא: רשמנו את ההערה.

בצלאל סמוטריץ': תן לי עוד משפט, זה דיון ענייני, דילגתי על כל..

וליד טאהא: שמת לב שעשר דקות אני ואתה בדיון.

בצלאל סמוטריץ': אז תן לי רק להשלים.

בצלאל סמוטריץ': הדין הישראלי לא יוצר זיכה בין השאלה אם יש היתר זיקה בין השאלה אם יש היתר בניה או אין לחובת הארנונה ויש על זה אין ספור פסקי דין, עכשיו כשאני רוצה לעשות דיספוזיציה בנכס, למכור אותו, הטאבו לא ייתן בלי שאני אביא לו אישור על העדר חובות למרות שזה לא קשור, אז פה עוד פעם, יש פה הזדמנות להסדיר.

וליד טאהא: דרך אגב, אני רוצה שכל אזרח ישלם את מלוא חובותיו גם בארנונה, אתה יודע למה?

וליד טאהא: כי זה משרת את הרשות.

בצלאל סמוטריץ': כי יש כסף לרשות, נכון.

וליד טאהא: משרת את היישוב, מפתח אותו, יש לו כסף לעוד תוכניות תכנון, זה בדיוק מה שאני רוצה.

בצלאל סמוטריץ': לכן אני חושב שאתה צריך להסכים עם זה.

וליד טאהא: הרי טענו עלי, סמוטריץ' שאני מביא חוק יקר מאוד, אני לא מביא חוק לא יקר ולא זול, אני מביא חוק שעושה מכולם שווים.

וליד טאהא: מה שצריך לשלם לרשויות, צריך לשלם לרשויות.

בצלאל סמוטריץ': לכן אני חושב שאתה אמור להסכים לתיקון הזה שלי, זה טוב לרשויות, תן להם תקציב, זה יקדם את ההסדרה, בוא נראה אם כנים דברייך.

וליד טאהא: תודה רבה חבר הכנסת בצלאל סמוטריץ'.

וליד טאהא: אני עובר לחבר הכנסת יואב קיש, בבקשה חבר הכנסת יואב קיש.

יואב קיש: תודה.

יואב קיש: קודם כל גם מילת רקע ואחרי זה עניינית לחוק עצמו.

יואב קיש: כנסת ישראל בדיוני וועדות, אני זוכר את הכנסת ה- 20, זה דיונים ענייניים, אנחנו לא אומרים שלוש דקות לאנשים, אנשים פה לא באים להתנגח, אני חושב שדווקא בחוק הזה אנחנו לא מדברים פה על חוק תקציב, אנחנו לא מדברים פה על אירוע של חוקים שהיו בהתחלה עם כל הנורווגים והכל, נכון יהיה ואני אומר את זה לך היו"ר, לצאת מהסטמפה שהייתה פה בחודשים האחרונים ולנהל את הדיון הענייני ולא לשבת עם סטופר.

וליד טאהא: אתה לא מרגיש שזה נעשה כך?

וליד טאהא: חברי הכנסת דיברו חופשי.

יואב קיש: אז אני מרגיש חצי, חצי, כי ברגע שזה אצל אבי אז פתאום ככה, אז אני מציע בוא ננהל דיון ענייני, אף אחד פה לא עושה לך פיליבסטר בדיבורים ולכן אין סיבה לקטוע אנשים ולתת להם לסיים את דבריהם.

וליד טאהא: אז אם אתה מרגיש שצריך לתת לאבי שנסיים עוד שלוש דקות אני אתן לו, איך אני איתך?

יואב קיש: אני אומר ככה פשוט, בוא נעשה קו מפה והלאה העסק מתנהל עניינית.

וליד טאהא: זה בדיוק מה שקורה יואב, אתה לא מבקר אצלנו הרבה אבל זה בדיוק מה שקורה.

יואב קיש: נכון, נכון אני מודה.

יואב קיש: אני אגיד את הערותיי לחקיקה, אני שמחתי לשמוע את היו"ר אומר שהחוק הזה לכולם, כולם צריכים להיות שווים, לא עושים פה הפרד ומשול בין אף אזרח, אף אחד, כל תושב שמשלם מיסים למדינת ישראל זכאי לדבר הזה, ולכן אני מבקש להוסיף בנוסח, לאור הנחיית היו"ר ולדעתי תמיכה של צדק ושיוויון, שחוק זה יקודם בצו אלוף במהרה גם לתושבי ישראל שנמצאים ביהודה ושומרון, כפי שעשינו בהשוואת חקיקה בין הרבה מאוד חוקים אחרים כולל מיסוי, כולל חוקים אחרים שבהם הם משתתפים ומשלמים ממיטב כספם על מיסים, אז כך גם ראו שבחוק הזה כמו שאמרת כולם שווים ואין פה שום סיבה לעשות איפה ואיפה בין אזרחי מדינת ישראל בעניין הזה, וכל מי שנמצא צריך להיות תחת אותה קטגוריה.

יואב קיש: אני מבקש להוסיף סעיף, אני יכול לנסח אותו גם אבל אני בטוח שתומר יודע לנסח היטב, משנים של ניסיון של סעיפים כאלה שעשינו ולהוסיף את זה לנוסח כבר לקריאה הראשונה, זה נושא אחד.

יואב קיש: אחרת אתה פוגע בעיקרון של השוויון שדיברת עליו פה באמת באמונה גדולה ואני חושב שאתה מאמין בו.

עאידה תומא סלימאן: יש הבדל בין אנשים שיושבים על אדמתם לאנשים שמתנחלים בה.

עמיחי שיקלי: את מתנחלת בכנסת גברת, את לא אמורה להיות פה, תומכת חיזבאללה, את לא תגידי לאף אחד שאנחנו מתחלים פה, את בכלל לא אמורה להיות פה, תומכת טרור.

וליד טאהא: חבר הכנסת עמיחי שיקלי, אני לא אאפשר וויכוח בין חברי הכנסת.

וליד טאהא: חבר הכנסת שיקלי אני קורא אותך לסדר בפעם הראשונה.

עמיחי שיקלי: אף אחד לא יגיד שאנחנו מתנחלים.

וליד טאהא: אני קורא אותך לסדר בפעם השנייה, אתה אל תיתן הערות לאף אחד, אני קורא אותך לסדר בפעם השלישית, בבקשה תעזוב את האולם.

עמיחי שיקלי: לא עוזב.

וליד טאהא: תעזוב את האולם, סדרנים אני מבקש להוציא אותו.

וליד טאהא: אני מבקש מהסדרנים לבוא להוציא את חבר הכנסת עמיחי שיקלי, אנחנו פה בלי סדרנים, איך זה יכול להיות?

וליד טאהא: בבקשה תעזוב את האולם, תעזוב את האולם, אנחנו ממשיכים דיון ענייני, אתה לא ענייני.

וליד טאהא: תעזוב את האולם, תעזוב את האולם.

יואב קיש: למה לעאידה שהפריעה לי, למה עאידה תומא לא אמרת שהפריעה לי, היא התחילה עם להפריע.

יואב קיש: היא התחילה.

עאידה תומא סלימאן: לא שלחתי אותך לשום מקום.

יואב קיש: לא, הפרעת לי באמצע הדברים, מי שכבר הפריע זה חברת הכנסת עאידה תומא.

וליד טאהא: אני מבקש שתעזוב את האולם, אתה עושה את זה מאוד לאט, אנחנו ממשיכים דיון ענייני, אתה מפריע לדיון הענייני, תעזוב את האולם.

יואב קיש: מי שהפריע זה חברת הכנסת עאידה תומא סולימן שאתה אפילו לא קראת לה קריאה ראשונה, למה לא קראת למי שהפריע?

וליד טאהא: אני מבקש שייצא, אנחנו צריכים להמשיך, הוא מפריע.

וליד טאהא: בבקשה חבר הכנסת יואב קיש, תמשיך.

יואב קיש: כן, אז אני חוזר על דרישתי הברורה, השוואת חקיקה גם עם אזרחי מדינת ישראל ביהודה ושומרון, כפי שנעשה בחוקים רבים אחרים.

יואב קיש: שוויון, זה שוויון חברת הכנסת עאידה תומא סלימאן, ואם אתם טוענים בצדק, בצדק לדרישה הזו אז תעמדו מאחוריה גם כשלא תמיד זה נוח לכם, זה דבר אחד.

יואב קיש: דבר שני אני חושב, מעבר לשאלה של חבר הכנסת סמוטריץ' על הנושא של הפקדה והרשאה וכל הדברים האלה, גם להתעקש על כך ואני מבין שזה כרגע הנוסח, שמדובר אך ורק בתוכניות של המדינה ולא אישורי רשויות מקומיות, נכון זה לא שונה?

יואב קיש: זאת אומרת מדובר על תוכניות המדינה בלבד, וזה נושא סופר חשוב, כי ראינו שאני בוודאי לא מכליל.

וליד טאהא: הוא לא מכיר את כל פרטי ההצעה, לא נורא עזוב תן לו.

יואב קיש: למה מכיר, אז אני שואל.

יואב קיש: רגע, א' אני מודה שאני לא יודע הכל.

וליד טאהא: א' אני לא מזלזל אופיר, אבל באמת ההערה מעידה שהוא לא מכיר את כל הפרטים.

יואב קיש: נכון, אמרתי בעצמי, אני פעם ראשונה בדיון הזה, גם זה אחרי שבאתי מדיון וועדת חוקה על אחזקת נשק עונשי מינימום שגם חשוב לכולנו, באתי לפה דיון ראשון ואני שואל שאלה, אם זה אסור כבר לעשות אז תגיד שאסור, תעשה מה שאתה רוצה ונלך כולנו.

וליד טאהא: לא מותר, אבל למה אסור?

יואב קיש: אז למה אתה מזלזל?

וליד טאהא: לא זלזלתי, בשום פנים ואופן לא מזלזל.

יואב קיש: אני לא יודע מה הנוסח הסופי, אני שאלתי, זאת הייתה שאלה, ואני בכנות שואל, האם הנושא של תוכניות זה רק תוכניות.

וליד טאהא: אוקי אז בהמשך ייתנו תשובות.

יואב קיש: אוקי, תודה חשוב לי, עכשיו אני אומר את הדגש שלי.

יואב קיש: אני מקווה שאכן מדובר בתוכניות מדינה בלבד, אני לא יודע אם זה עדיין המצב כמו שנשאר, ואם לא אני בטוח שרוצים לשנות אותו כי זה מה שהבנתי, ואם שיניתם זה בעיה, למה?

יואב קיש: ואני מתנגד לה, כי יש רשויות מקומיות במדינת ישראל לצערי חלשות, לא כולם, לא מכליל אבל שפועלות מאינטרסים לא טובים, ובזה אני לא רוצה להיכנס ולכן את זה אסור לעשות, זו דעתי ואני לא יודע כבר אפילו מה עשיתם פה בחוק.

וליד טאהא: אני אשאל אותך שאלה יואב, למי רשויות מפנות את התוכניות, למי הן מגישות את זה?

יואב קיש: למינהל, מה זה מי?

וליד טאהא: למינהל התכנון?

וליד טאהא: לרשויות התכנון?

וליד טאהא: אז מה זה רשויות שלא עובדות על פי, לא הבנתי, אז יש להם נוהל תכנון משלהם?

וליד טאהא: זה לא קשור למנהל התכנון בארץ?

וליד טאהא: אני שואל מקצועית.

יואב קיש: יש תוכניות מתאר של הרשויות שחלק מהמקומות הרשויות.

וליד טאהא: מי אישר אותם?

יואב קיש: אתה תיתן לי לסיים משפט.

יואב קיש: רשויות התכנון של המדינה מאשרות לרשויות המקומיות את תוכניות המתאר, זה קורה בוועדות השונות, בסוף האישור זה בוועדות של המנהל.

יואב קיש: אבל מה שאני מנסה לומר לך, שתוכנית שלא אושרה על ידי המנהל לא יכול להיות שהיא - - -

וליד טאהא: מאה אחוז, מה שלא אושר, ברור לא מתווכחים על זה, אנחנו מדברים על אישור תוכנית כוללנית, בהתאם לזה, מפורטות, ברור ואז כאילו העילה הזו נופלת.

יואב קיש: לא, למה כי ברגע שהם אישרו אז זה תיכנון של המנהל מבחינתי.

וליד טאהא: ברור.

וליד טאהא: אנחנו נענה בהמשך.

יואב קיש: אם זה פשוט אני שמח לשמוע, כי מה שאתה אומר בצורה מאוד ברורה.

וליד טאהא: הכל יהיה בהתאם לתוכניות המתאר הכוללניות ברור.

יואב קיש: למה כוללניות, בסוף אתה צריך להיכנס לפרטני בשביל לאשר.

וליד טאהא: אחרי זה פרטני, אתה מדבר על אישור תוכנית, מי מאשר תוכנית?

יואב קיש: ברור שהמנהל מאשר.

בצלאל סמוטריץ': אולי הם יכולים להסביר מה שביקשתי גם בדיון הקודם.

וליד טאהא: הם יסבירו, נסיים עם חברי הכנסת ויסבירו.

יואב קיש: אני מבקש את ההסבר הזה, הוא מאוד חשוב, אנחנו צריכים לדייק בהליך שקורה במינהל, בעיני גם הפרטני יש בסוף הבדל גדול בין הכוללני לפרטני, הרי הפרטני הוא זה שנכנס לתכנון של הבתים, הכוללני מגדיר אזורי, ולכן מאוד חשוב שהפרטני אנחנו נדבר על הפרטני, ואני מחכה לשמוע כי אני עוד לא יודע מה, ואני מודה, פעם ראשונה שאני בדיון הזה היום.

וליד טאהא: תודה רבה.

יואב קיש: רגע לא סיימתי.

יואב קיש: גם ענייני לחלוטין, ועוד פעם אני מצטרף לאמירה שנאמרה, הנושא של הצווים שיפוטיים ומנהליים להריסה, לא יכול להיות שפה ייפתח פתח לפגיעה במנגנון הזה, זה פשוט הזוי, אני לא מבין איך יש פה עמדה אחרת, או שמישהו רוצה לייצג עמדה אחרת.

יואב קיש: אם אנחנו נמצא את עצמנו - - -

וליד טאהא: אף אחד לא ביקש לשנות את זה, יש סעיף קיים משנת 2014.

וליד טאהא: הוא לא מדויק, חבר הכנסת יואב, אבל זה לא מדויק, יש הבדל לבין אמר לבין האמת.

וליד טאהא: האמת היא שהסעיף הזה קיים עוד משנת 2014, אנחנו לא ביקשנו לשנות בו כלום, ההצעה של הגורמים המקצועיים אנחנו מקבלים אותה, לא מכניסים את זה כוויכוח.

יואב קיש: מה זה הסעיף מ- 2014?

וליד טאהא: הם ידברו על זה בהמשך.

וליד טאהא: תודה רבה יואב קיש, אני נותן זכות דיבור לחבר הכנסת בני בגין בבקשה.

זאב בנימין בגין: לא ביקשתי אדוני, אני שומע היטב, שמעתי גם את הערתך האחרונה והחשובה שאנחנו ממשיכים בדיון, ואני מקווה שנעביר את הצעת החוק על ייסוד המתווה מ- 2014 כפי שקבע אותו שר הפנים גדעון סהר בזמנו.

וליד טאהא: נכון, אז היה שר הפנים גדעון סער.

וליד טאהא: טוב תודה רבה חבר הכנסת בני בגין, חברת הכנסת עאידה תומא סולימאן בבקשה.

עאידה תומא סלימאן: תודה רבה כבוד היו"ר.

עאידה תומא סלימאן: את האמת אני מסכימה עם חלק מהאנשים לצערי הרב, שאמרו שהדיון הזה כן אינו מקצועי פרופר, למרות שזה אמור להיות מקצועי פרופר, אם היה עיקרון השוויון באמת קיים במדינה.

עאידה תומא סלימאן: אם היה שוויון בין האוכלוסייה הערבית לאוכלוסייה היהודית ביחס לענייני התכנון, אז היינו יושבים פה ומתדיינים ענייני ומקצועי ולא בגישה שהיא גישה שבאה להסתכל על האוכלוסייה כגורם זר בתוך המדינה או המדינה עוינת לו.

עאידה תומא סלימאן: לצערי הרב גם ההשוואות לא מקובלות עלי בינינו לבין מי שיושב באדמתו ובאדמה הפרטית שלו, אנחנו כן רוצים לתכנן את הכפרים שלנו ואת הערים שלנו, אנחנו רוצים לפתח את הכפרים והערים האלה באופן מאוד שוויוני לכלל האוכלוסייה, וכן יש בניה לא חוקית כאשר היו"ר אומר שהחוק הוא לכלל האוכלוסייה הוא צודק, כי יש גם בנייה לא חוקית בצד היהודי ולצערי הרב היא לא כמו קיומית כדי לבנות בית מעל הראש של האנשים, אלא יותר לעניינים מסחריים, הבנייה הבלתי חוקית, מסחריים לעניינים שהם יותר פיתוחים.

עאידה תומא סלימאן: שנייה לא התייחסתי לחוק.

וליד טאהא: תמשיכי חברת הכנסת עאידה תומא תמשיכי.

עאידה תומא סלימאן: אני אומרת שבנייה בלתי חוקית, למרות שהיא נעשית באוכלוסייה הערבית כדי שאנשים יוכלו להתפתח, היא נעשית בצד היהודי לאנשים כדי להרוויח כסף, והיא בדרך כלל בנייה בלתי חוקית לעניינים מסחריים.

עאידה תומא סלימאן: לא אמרתי שהחוק תקף עליהם ואני לא יודעת אם החוק תקף עליהם, אבל אני אומרת שיש הבדל, וצריך שנהיה עם ראייה והבנה שאנשים מגיע להם ושתדעו לכם, כשנפל משפטר האפרטהייד בדרום אפריקה, אחד הדברים שנכנסו לעיקרון של זכויות האדם, זה להיות מחוברים למים וחשמל איפה שמתיישבים האנשים, כעיקרון בסיסי, כזכות בסיסית שהמדינה נותנת להם.

בצלאל סמוטריץ': מה הקשר בין ישראל לשלטון האפרטהייד?

בצלאל סמוטריץ': הכושים ביקשו להשמיד את האפריקאים?

וליד טאהא: חבר הכנסת סמוטריץ' בבקשה לתת לחברת הכנסת להשלים.

עאידה תומא סלימאן: אין לי רצון למען על חוסר ההבנה שלך והקשיים בהבנת הנשמע, תטפל בזה.

עאידה תומא סלימאן: עכשיו אני חושבת שהעמדה שלנו הייתה מאוד ברורה, אנחנו חושבים שצריך לחסוך מאנשים חיבורים בלתי מאושרים לחשמל, שגרמו לאסונות לצערי הרב באוכלוסייה שלנו, הפתרון רצינו שיהיה כולל לכל האנשים שיש להם בתים.

עאידה תומא סלימאן: לצערי הרב הנוסחה הקיימת אומנם היא מבורכת כי היא תחבר חלק מהבתים האלה, היינו רוצים לראות אותה מורחבת יותר.

עאידה תומא סלימאן: לצערנו עניין הערבות יקשה מאוד, מאוד ואני מאוד מקווה שגם תינתן האפשרות להגשת התוכניות על ידי הרשויות המקומיות, כי בסופו של דבר כמו שאמר את זה כבוד היו"ר.

עאידה תומא סלימאן: בסופו של דבר התוכנית היא לא תוכנית עד שהיא עוברת את רשויות התכנון, אבל שיאפשרו לרשויות המקומיות גם כן לעשות את זה.

וליד טאהא: חברת הכנסת עאידה, כל תוכנית שמותאמת כוללנית, היא בתוך זה, אין קשר, זה המתווה הקובע התאמה לכוללנית.

וליד טאהא: בבקשה חברת הכנסת עאידה.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שזה צריך להסדיר חלק, ראינו שיש אנשים שרוצים אפילו להקשות יותר ויותר בסעיפים ובאופציות של חיבורים כאלה, צריך להבין שדווקא צריך להרחיב, דווקא צריך להקל, כדי שלא נעמוד חס וחלילה בעוד חודש, בעוד חודשיים, מול איזה שהוא אסון של עוד משפחה, או עוד בית שנשרף בגלל חיבור לא תקין.

עאידה תומא סלימאן: הגיע הזמן לפתור את הבעיה, אפילו העמדה שלנו מאוד ברורה, תמכנו בחוק הזה ורוצים אפילו להרחיב אותו לנוסחה הקודמת שהייתה והוגשה ולצערנו נפלה בכנסת.

עאידה תומא סלימאן: תודה רבה כבוד היו"ר.

וליד טאהא: תודה רבה חברת הכנסת עאידה תומא סלימאן.

וליד טאהא: חבר הכנסת אופיר כץ בבקשה.

אופיר כץ: תודה רבה אדוני היו"ר.

אופיר כץ: האמת שישבנו פה אתמול על דיון מאוד מאוד חשוב על אותם מבנים שמיועדים להריסה וכאלו שנהרסו, ועל עתידם של אותם דיירים ואחרי הדיון גם באתי אלך ופרגנתי לך על ניהול הדיון ואיך כולם באמת יכולים לדבר ללא הגבלת זמן, אני חושב שגם בדיון הזה אתה צריך להיות בדיוק עם אותה סבלנות, לאפשר לאנשים לדבר.

וליד טאהא: אני עושה את זה אופיר.

אופיר כץ: אתה בעצמך אמרת בוא נעשה את זה ענייני, ענייני צריך להיות בכל הדיון.

וליד טאהא: נכון, אם יש מישהו שהרגיש שעדיין לא קיבל את זה במלוא מובן המילה, מוזמן לבקש ויקבל.

אופיר כץ: בדיוק, שהענייניות תהיה בכל הדיונים ופחות להטיף לחברי הכנסת על מה הם הולכים לדבר, אם זה פוליטי או לא.

אופיר כץ: אני לא אחזור על מרבית הדברים שאמרו פה, אני גם רק רוצה לתת דגש לעניין של הצווים השיפוטיים, כי אנחנו בשום פנים ואופן, אם זה נכון אני עוד לא יודע, יש רק כמה סימני שאלה שנשמח לשמוע את אנשי המקצוע, אבל אנחנו לא יכולים להעביר מסר כחברה למי ששמר על החוק והתנהל כמו שצריך, לתת לו הרגשה כאילו יצא פראייר בוא ניקרא לזה, ואותם אנשים שלא עבדו על פי החוק אנחנו נותנים להם עכשיו הכשר, אני חושב שזה יכליל על מגוון נושאים נוספים וזה משהו שאנחנו לא יכולים לאפשר ולא לתת לגיטימציה למי שלא פועל על פי החוק, תודה.

וליד טאהא: תודה רבה חבר הכנסת אופיר כץ.

וליד טאהא: חברת הכנסת קרן ברק.

קרן ברק: אני אעשה ממש קצר, אני פשוט שמעתי את התגובות שלך גם לחבר הכנסת אבי מעוז וגם לחבר הכנסת קיש, ואתה פשוט זלזלת בהבנה.

וליד טאהא: לא זלזלתי, לא.

קרן ברק: קצת.

וליד טאהא: אז אני אומר שלא.

קרן ברק: סבבה, אני מקבלת.

וליד טאהא: לא התכוונתי לזלזל.

קרן ברק: כי הייתה תחושה שאנחנו לא שולטים בפרטים, יכול להיות שאנחנו לא שולטים בפרטים, אני פשוט רוצה להקריא מה כתבת בדברי הסבר ותסביר לי מה אני יכולה להבין מדברי הסבר שאתה כתבת, לא אני.

קרן ברק: "...

קרן ברק: מטרת הצעת החוק היא לאפשר את חיבורם של בתים שנבנו ללא היתר לרשת החשמל, יישובים רבים בישראל, רובם יישובים ערבים, סבלו במשך שנים מהעדר תכנון, בתוך כך נבצר מהתושבים להוציא היתרי בנייה, דבר שגרם לעובדה שהם לא יכולים להתחבר לחשמל, טלפון או מים.

קרן ברק: ברוב המקרים התושבים התחברו לרשתות אלה בצורה פיראטית או לא חוקית.

קרן ברק: הצעת החוק נועדה בראש ובראשונה להבטיח שהחיבורים השונים ייעשו באופן חוקי ובטוח, חיבורי החשמל הפירטים עלולים לסכן את התושבים, לפיכך ולפי הצעת החוק, החיבור ייעשה באופן חוקי ובהתאם לדרישות הבטיחות של חברת חשמל, ההצעה הזאת תביא פתרון לעשרות אלפי בתים שנבנו ללא היתר בנייה ואינם מחוברים לתשתית ראויה אשר מאפשר רמת חיים נאותה.

קרן ברק: .." זה הכל, אין פה עוד נתונים ואין פה עוד פרטים, זה מה שכתבת ומה שאני מבינה, זה שאתה רוצה לחבר מבנים לא חוקיים לחשמל, זאת אומרת אם אנחנו אומרים שהמבנים אינם עם התירי בנייה והם אינם חוקיים אז אני בטח לא רוצה להגדיל את העבירה וגם לחבר אותם לחשמל, כי הרצון שלי הוא שקודם כל יוסדרו, כי מבנים חוקיים זה הסדר לפי מה שאני מבינה, אם הם לא חוקיים הם צריכים או להיהרס או להפוך אותם להיות חוקיים ורק אחרי זה לחבר אותם לתשתיות.

קרן ברק: זה מה שאני מבינה ממה שאתה כתבת, ולכן לי מאוד קשה להבין איזה פרטים חסרים לי.

קרן ברק: אולי תאיר את עיני אבל לפחות כאן הם לא כתובים, תודה רבה חברת הכנסת קרן ברק.

וליד טאהא: יש לנו את חבר הכנסת יצחק פינדרוס שעוד לא דיבר.

וליד טאהא: אז אני רק אגיד לחברת הכנסת קרן ברק, דברי ההסבר הם לא הסעיפים של החוק ואנחנו לא נבזבז זבן על וויכוח על מושגים, בית חוקי ובית לא חוקי.

וליד טאהא: לא נבזבז זמן על הוויכוח על המושגים.

וליד טאהא: יש במדינת ישראל עשרות אלפי בתים בחברה הערבית, שבשל היעדר תכנון נבנו ללא היתר, מדינת ישראל אין לה נגדם כלום.

קרן ברק: כלום?

קרן ברק: מדינת ישראל רוצה שהמבנים האלה יישארו?

וליד טאהא: מדינת ישאל, אז אני אומר את זה בריש גלי, את שמה לב שאני לא מתחת לשולחן.

וליד טאהא: עשרות אלפי בתים שמדינת ישראל לא נוקטת נגדם שום הליך כי היא מבינה שאי אפשר, אי אפשר לנקוט הליכים נגד עשרות אלפי בתים שנבנו בשל העדר תכנון, עכשיו לבתים האלה, חברת הכנסת קרן ברק מגיע חשמל.

קרן ברק: אני לא מצליחה להבין למה מגיע להם חשמל אם הם נבנו בצורה לא חוקית?

וליד טאהא: את שוב משתמשת במושב מטעה.

קרן ברק: למה?

קרן ברק: או חוקי או לא חוקי.

וליד טאהא: הם לא נבנו בצורה לא חוקית, לא היה תכנון ואז כאשר אין תכנון מה יעשו?

קרן ברק: אבל חייבים תכנון כדי שזה יהיה חוקי.

וליד טאהא: ואז כאשר אין תכנון מה יעשו?

וליד טאהא: לא נבלבל את האנשים במושגים האלה.

וליד טאהא: אי אפשר גם לעשוק וגם לבוא בטענות, אבל זה וויכוח שאני לא רוצה להיכנס אליו.

וליד טאהא: אי אפשר גם לעשוק וגם לבוא בטענות, זה לא הולך ביחד.

קרן ברק: אבל זה מהות הכל.

וליד טאהא: טוב קרן, תודה רבה ,תודה על זה שאת דואגת לאזרח הערבי שלא יקבל חשמל, תודה רבה.

וליד טאהא: בבחירות אני רואה גם אתכם, מסתובבים, מבקשים את הקולות של הערבים ולא מתביישים.

קרן ברק: א' זה לא הוגן מה שאתה אומר עכשיו.

וליד טאהא: זו האמת.

וליד טאהא: אז אולי תתחילו במסע הריסות של עשרות אלפי בתים.

קרן ברק: אולי תתחיל במסע הפיכת המבנים קודם לחוקיים?

קרן ברק: אולי זו הדרך?

וליד טאהא: אם היית שמה לב, חברת הכנסת ברק, אם היית שמה לב להצעת החוק, זה בדיוק מה שאני עושה.

וליד טאהא: הכל תלוי תכנון, הכל תלוי תכנון, אני אמרתי את זה עשרים אלף פעם, אני מעביר פה חוק תלוי תכנון, כי את יודעת למה תלוי תכנון?

וליד טאהא: כדי להפסיק פעם אחת ולתמיד, את השימוש שלכם בבתים לא חוקיים, כי אין כזה דבר.

וליד טאהא: חבר הכנסת יצחק פינדרוס בבקשה.

קרן ברק: יש חוק במדינת ישראל, תעשה מבצע הפיכת כל המבנים לחוקיים, תתחיל בזה קודם.

וליד טאהא: תודה, בבקשה חבר הכנסת יצחק פינדרוס.

יצחק פינדרוס: אדוני היו"ר תודה רבה.

יצחק פינדרוס: אני רוצה אולי בתמצית, אני לא רוצה להאריך בעניין הזה לחזור על מה שאמרתי בדיון הקודם.

יצחק פינדרוס: אני חושב שיש פה טעות בתפיסה, ואני חושב שהטעות בתפיסה היא, סלח לי היו"ר בדיוק מה שאמרת.

יצחק פינדרוס: החשמל לא אמור להיות תלוי תכנון, בדיוק כמו שפינוי האשפה לא תלוי תכנון, בדיוק כמו שגני הילדים לא תלוי תכנון, בתי הספר לא תלוי תכנון, זה לא אמור להיות תלוי תכנון.

יצחק פינדרוס: א' בגלל העובדה שזה מחובר בסוף לחשמל, לחשמל שהוא מסוכן, אנשים נמצאים במצב מסוכן, הוא לא אמור להיות תלוי תכנון.

יצחק פינדרוס: עכשיו ברגע שאתה מכניס אותו תלוי תכנון, מתחיל הדיון שקרן ברק באה להראות, באיזה שלב זה חוקי, באיזה שלב זה לא חוקי, כמה זה חוקי, מתי זה חוקי, ואז משרד המשפטנים נכנס, זה לא אמור להיות תלוי תכנון.

יצחק פינדרוס: יש בית, חברת החשמל לא אמורה להיות בכלל, זה לא שוט כי השוט הזה הוא לא רלוונטי, הוא אולי הורג כמה ילדים בצפפה ובעוד כמה מקומות, הוא לא רלוונטי, הוא לא מונע בנייה בלתי חוקית, הריסה צריך לבצע לאיפה שלא חוקי וחשמל לא אמור להיות תלוי תכנון, יש פה סלח לי היו"ר טעות בתפיסה.

יצחק פינדרוס: ולכן אתה אומר ככה, אם הוא הגיע לשלב הזה הוא כבר חוקי, אומר לך בצלאל בצד, רגע אם הוא כבר חוקי הוא כבר בהיתר אז בוא נראה העדר חובות ארנונה, אומרת חברת הכנסת ברק רגע, בוא נבדוק אם הוא נבנה על פי החוק או לא נבנה על פי החוק, היה צריך לתכנן קודם, או קודם צריך להוציא היתר.

יצחק פינדרוס: צריך לנתן את הדבר הזה ואז גם הדיון הפוליטי הוא לא דיון כי זה לא רלוונטי.

יצחק פינדרוס: בסוף הם מתחברים לגנרטורים, לקו מתח גבוה, גונבים חשמל, כל דרך אפשרית כי בסוף אנשים גרים שם.

יצחק פינדרוס: ומה לעשות, 2021 אנשים גרים עם חשמל, חשמל מסוכן יותר מסוכן פחות, זה לא אמור להיות תלוי תכנון, זה אחד.

יצחק פינדרוס: שתיים אני רוצה לדעת את עמדת משרד המשפטים, מה המצב החוקי כרגע ביהודה ושומרון בעניין הזה, כי בעבר חוק החשמל לא חל ביהודה ושומרון וגם למיטב הבנתי גם היום הוא לא בדיוק חל.

יצחק פינדרוס: אני רוצה לדעת מה המצב ביהודה ושומרון שגם שם יש אלפי בתים שמסיבות פוליטיות, כל אחד יכול להבין אם זה אותו דבר או לא אותו דבר.

יצחק פינדרוס: מסיבות פוליטיות אין שם תכנון, פעם מחכים לביידן, פעם מחכים לסגן של ביידן או לסגן של אובמה, אני כבר לא זוכר את השמות שמה, כל פעם מחכים למישהו אחר, האיחוד האירופאי באו לבקר או כל מיני דברים כאלה ואחרים.

יצחק פינדרוס: מה המצב החוקי היום ביהודה ושומרון, האם שמה כרגע עדיין החשמל הוא תלוי תכנון או לא תלוי תכנון, ואני אומר לך שוב, הוא לא אמור להיות, אבל גם אם כן אני רוצה לדעת מה זה אומר, זאת אומרת מה המצב החוקי כרגע מבחינת המנהל האזרחי?

יצחק פינדרוס: האם כמו שהיה בעבר לפני 15 שנה שזה בכלל לא היה, טופס 4 לא היה קיים שם, או ששינו את הנהלים ובאיזה סמכות?

יצחק פינדרוס: אני אשמח לדעת את עמדת משרד המשפטים בעניין הזה.

וליד טאהא: תודה רבה חבר הכנסת יצחק פינדרוס.

וליד טאהא: חבר הכנסת אבי מעוז, תרצה להשלים?

וליד טאהא: בבקשה.

אבי מעוז: אני רוצה לשאול את גורמי המקצוע, אני מכיר את מדרג התוכניות שקיימות, יש תמ"א תוכנית מתאר ארצית, יש את תמ"מ תוכנית מתאר מחוזית, אחרי זה, זה יורד לתוכנית מתאר עירונית, אחרי זה יורד לתב"ע מפורטת, ואחרי זה יש תוכניות להיתר.

אבי מעוז: אני מכיר עוד סוג של תוכנית שזה נקרא תוכנית שלד, שאתה רוצה לתכנן על איזה שהוא שטח כוללני ואתה רוצה לתכנן איזה שהיא תוכנית לפני שאתה הולך לאשר אותה ולהפוך את השטח משטח שהיה נגיד שטח חקלאי לשטח לפיתוח, אז ההגדרות הן תוכנית שלד.

אבי מעוז: פה כתוב תוכנית כוללנית או תוכנית כוללת.

אבי מעוז: מאוד הייתי רוצה מה אתם מגדירים?

אבי מעוז: מה זה תוכנית כוללנית?

אבי מעוז: מה זה תוכנית כוללת?

אבי מעוז: כדי להבין מה צריך להגיש אותה רשות מקומית או אותה רשות ממשלתית שהיא צריכה להגיש את התוכניות שעל בסיסם אנחנו מאשרים.

אבי מעוז: ניקח שטח לדוגמא בין באר שבע לדימונה, אז מה זה נקרא תוכנית כוללנית על כל השטח הזה?

אבי מעוז: יש כבישים ויש בצד אולי יש מחנות צבא, כל השטח הזה הוא ריק, הוא שטח ללא פיתוח, הוא שטח שלא מיועד לפיתוח.

אבי מעוז: מה אתם מתכוונים תוכנית כוללנית?

אבי מעוז: האם אתם לוקחים אזור פיזי ואתם מתחילים לסמן את הבתים הקיימים ואתם אומרים זה תוכנית כוללנית?

אבי מעוז: על מה אנחנו מדברים?

אבי מעוז: על איזו תוכנית אנחנו מדברים?

וליד טאהא: תודה לחבר הכנסת אבי מעוז.

וליד טאהא: ניתן לך יואב גם להגיד משפט, אבל אנחנו יש לנו אורחים גם בזום ויש לנו הרבה שאלות שנשאלו שהגורמים המקצועיים רוצים לענות.

וליד טאהא: אז אני אתן קודם ליואב.

וליד טאהא: רצית להגיד משהו יואב?

יואב קיש: רציתי גם להבהיר את דבריי.

יואב קיש: דיברנו על תוכניות להגשה ואני לא הבנתי כל כך במה מדובר.

יואב קיש: יש הבדל גדול אם התוכנית להגשה מתבצעת על ידי גורם של המדינה, המנהל או משהו או שהרשות המקומית עצמה מגישה.

יואב קיש: ברור שאם הרשות מגישה תוכנית ואתה קורא לזה תוכנית להגשה, זה לא יכול להיות קריטריון להכשיר את חוק החשמל.

יואב קיש: זאת אומרת, אם זה המנהל בהגשה של תוכנית שלכם בסדר, אז אתה יכול להגיד בסדר, אבל כמובן אני מדבר על פרטני.

וליד טאהא: אתה מכוון פה לרשויות הערביות?

יואב קיש: אני מדבר על כל הרשויות אנחנו לא עושים הפרדה, אני אומר עוד פעם, אף רשות גם אם היא מגישה, זה לא יכול להיות הקריטריון שלנו להלבין את חוק החשמל.

וליד טאהא: אוקי, הקריטריון הוא לא מי הגיש, הקריטריון הוא התאמה לכוללנית.

וליד טאהא: וחוץ מזה כל התוכניות, רגע יואב אני אשלים את המשפט.

וליד טאהא: כולם מגישים את התוכניות לרשויות התכנון, אף אחד לא מגיש את זה לחנות מזון, כולם מגישים לרשויות התכנון.

בצלאל סמוטריץ': אבל יש פה התייחסות לזה דווקא בחוק יואב.

יואב קיש: וגם בנושא הנוסף, אתה מדבר על כוללניות, אני חוזר לשאלה של אבי, זה חייב להיות עם פרטים, כי אם פתאום רוצים לבנות בית ספר או להעביר כביש או לא יודע מה, אתה מדבר בריבוע, קו כחול תעשו מה שאתם רוצים.

וליד טאהא: אז במנהל התכנון יתייחסו לזה, משרד המשפטים תתייחסו לשאלות הקשורות לזה.

וליד טאהא: סמוטריץ' בקצרה אני רוצה לעבור לזום.

בצלאל סמוטריץ': רק שאלה, איזה היטלי השבחה יוטלו בתהליך ההסדרה הזה, זאת אומרת מה בסיס החישוב?

בצלאל סמוטריץ': יש קרקע שהייתה חקלאית ועכשיו הפכה לקרקע לבנייה?

בצלאל סמוטריץ': מה האפס שממנו מחשבים את ההשבחה ועליה מטילים את ההיתר?

וליד טאהא: אוקי, זה כמובן על פי הייעוד, אם הפכה לבנייה זה בנייה.

בצלאל סמוטריץ': לא, אבל אז יש השבחה, זאת אומרת קרקע לחקלאות שווה X.

וליד טאהא: תלוי בחישוב במקום.

בצלאל סמוטריץ': אני שואל, אני שואל האם עכשיו יחשבו.

וליד טאהא: אני רוצה להודות לך חבר הכנסת סמוטריץ'.

וליד טאהא: חברי הכנסת הביעו את דעתם חופשי, אני רוצה לעבוד לזום, איתנו נמצא, אני רוצה לבדוק מולכם אם נמצא, ווג'די חלאללה, עמותת סיכוי, רכז תחום דיור בעמותת סיכוי.

וליד טאהא: איתנו בזום?

וגדי חלאילה: כן שלום.

וגדי חלאילה: תודה רבה, אנחנו בעמותת סיכוי עשינו סקר למבנים הלא מוסדרים בחברה הערבית, ללא מחוז דרום, בכל שאר המחוזות ובדקנו מה ההשפעה של החוק וכמה מבנים אפשר לחבר לפי החוק המוצע.

וגדי חלאילה: אז לפי הבדיקה שלנו, אנחנו הבדלנו בין סככות למבנים קשיחים שהם למגורים, ויש כיום לפי הבדיקה שלנו בשנת 2018, כ- 14,000 מבנים שהם לא מוסדרים.

וגדי חלאילה: לפי החוק הקיים אפשר להסדיר שוב בתוכניות מופקדות של 1600, לפי ההצעה החדשה, אנחנו רואים לפי סעיף 1 א' שיהיה אפשר להבדיל בין תוכנית מתאר מאושרת או תוכנית מתאר בתהליך.

וגדי חלאילה: אם התנאי רק לתוכנית בתהליך ויש תוכנית מתאר מאושרת, אז אפשר להוסיף ולחבר עוד 1,000 מבנים באופן מיידי ועוד 1,500 שנמצאות בהליך אבל אין תוכניות שהם כוללנית מאושרת.

וגדי חלאילה: רוב הבנייה כיום בחברה הערבית בתוכניות הכוללניות, רוב הבנייה היא תוכניות כוללניות ללא תכנון מפורט, יש עוד כ- 8,000 מבנים בתוכניות כוללניות, 5,000 בתוכניות כוללניות שהם בתהליך עדיין.

וגדי חלאילה: כיום החוק לא מאפשר לחבר את כל הבניינים, אנחנו רואים שיש צורך לחבר את כל הבניינים אם הם בתוך התוכנית הכוללנית, כי זה רק עניין של זמן.

וגדי חלאילה: לגבי הוודאות התכנונית, כיום כל מבנה שהוא מסומן בתוכנית הכוללנית שהוא למגורים ולא מסומן להריסה, בדרך כלל בתכנון המפורט הוא גם יהיה בתכנון למגורים ואפשר להוציא ממנו היתר בנייה, כי לרוב בתכנון מפורט דווקא נכנסים לפירוט ומבנה שהיה דווקא להריסה, מוצאים לו פתרון והוא נכנס לתכנון למגורים.

וגדי חלאילה: דבר שני, בדקנו כמה החוק הזה מאפשר לזרז את הזמן, אז בתוכניות ההבדל בין הגשה להפקדה, לתוכניות למשל, כל אישור התוכנית זה 13 חודשים וההבדל בין הגשה להפקדה זה 8 חודשים.

וגדי חלאילה: בתוכניות מחוזיות יש תוכניות שמוגשות לוועדה המחוזית ואפשר להוציא מהם היתרי בנייה, ויש תוכניות שהן מוגשות בשני שלבים, תוכנית במחוז ואחר כך תוכנית מקומית.

וגדי חלאילה: בתוכניות שמוגשות ישר למחוז יש הבדל בין הגשה להפקדה של 23 חודשים, כמעט שנתיים אז זה עוזר לקדם, אבל התוכניות שהן לרוב מוגשות בשיטה של שתי התוכניות, יש תהליך של אישור תוכנית במחוזי, גם שם קשורה לחשמל כי צריך תוכנית שנותנת היתרי בנייה, ואחרי התוכנית בסה"כ נדרש כ- 81 חודשים שבע שנים, עד שמגישים את התוכנית המקומית שמאפשרת חיבור חשמל, כיום לפי החוק המוצע, לפי החוק הקודם, הפקדה שזה רק הבדל של חודשיים, אז פה בשיטה הזאת, זה לא מאפשר ולא מעיד לקדם את חיבור החשמל.

וגדי חלאילה: אז אני שוב אומר, שצריך לאפשר את חיבור החשמל לרוב המבנים, כי רוב הבנייה היא בתוך התוכניות הכוללניות וזה רק עניין של זמן שכולם יקבלו התרים וצריך לחבר אותם לחשמל.

וליד טאהא: תודה רבה גם לך.

וליד טאהא: יש פה נציג תנועת רגבים שמבקש לדבר, תציג את עצמך לפרוטוקול ובבקשה.

מאיר דויטש: תודה רבה, מאיר דויטש מנכ"ל תנועות רגבים.

מאיר דויטש: אני רק מבקש להעיר על שתי נקודות, 1 זה בסוף בפני חברי הכנסת לא הוצג הנתון, נכון לרגע זה החוק, המתווה תקף למבנים שנבנו רק עד שנת 2018 ולכן אין סיבה שמוסדות התכנון לא ידעו נכון לרגע זה, כמה מבנים ניתן לחבר לחשמל לפי התוכניות שהוגשו עד רגע זה, וזה נתון שהוא קריטי.

וליד טאהא: למה הנתון קריטי לדעתך?

מאיר דויטש: כי אני חושב שחובה על חברי הכנסת.

מאיר דויטש: .

וליד טאהא: לא, השאלה היא, יש קריטריון של החוק וכל מבנה שתואם את הקריטריונים של החוק יתחבר.

וליד טאהא: למה חשוב הנתון המספרי?

וליד טאהא: שואל ככה שאלה באמת, הוא דיבר לפניך, הוא בא בטענות שהחוק לא יפתור את כל הבעיה של כל הבתים, אתה כנראה יש לך בעיה שהוא יפתור יותר מידי בתים, למה יש לך בעיה שהחוק יפתור לדעתך יותר מידי בתים?

מאיר דויטש: בסוף חשוב להבין את ההיקף של התופעה, האם מדובר פה ב- 1000 מבנים, או ב- 60,000 מבנים.

וליד טאהא: למה זה חשוב לך?

מאיר דויטש: כי בסוף הנתון של כמה מבנים לא חוקיים בישראל הוא נתון חשוב.

וליד טאהא: אתה לא קובע מה זה לא חוקי, אבל אני שואל למה המספר חשוב?

וליד טאהא: אני באמת רוצה לדעת.

קרן ברק: חשוב לבצלאל סמוטריץ'.

וליד טאהא: אז חשוב לבצלאל סמוטריץ' אז שהוא יגיד.

בצלאל סמוטריץ': אתה לא הפרעת לנציג הקודם של סיכוי, אז אל תפריע.

וליד טאהא: כי אני אגיד לך למה סמוטריץ', אני מבקש להבין כל דבר שזורקים אותו כאן, ועד עכשיו לא הבנתי.

וליד טאהא: לוקח לי זמן להבין.

בצלאל סמוטריץ': כל מה שאתה לא מסכים הוא לא ענייני.

בצלאל סמוטריץ': מה שאתה מסכים הוא ענייני, מה שאתה לא מסכים הוא לא ענייני.

וליד טאהא: אז תסביר לי עניינית למה זה חשוב?

וליד טאהא: 100,000, 90,000, 70,000, 5000, למה זה חשוב?

וליד טאהא: כדי שחברת חשמל תיערך בהתאם כדי מה?

מאיר דויטש: בסוף הסיבה, לא אני קבעתי את המבנים חוקי או לא, זה חוק תכנון ובנייה קובע מה חוקי ומה לא.

מאיר דויטש: הסיבה שחוק תכנון ובנייה מונע חיבור לחשמל, הוא כדי לצמצם את תופעת הבנייה הלא חוקית.

מאיר דויטש: עכשיו יש פה אמירה של יוזמי החוק, שהם חושבים שנכון למרות שהם נבנו בצורה לא חוקית, לאפשר להם חיבור לחשמל בגלל שיש שם אופק תכנוני, ובגלל שלמדינה יש אינטרס שאזרחים יהיו מחוברים לחשמל בצורה חוקית, מסודרת, בטוחה, אז אומרים למרות שהמבנה נבנה שלא עם היתר בנייה, עכשיו אנחנו אומרים, מבנים שנבנו עד תקופה מסוימת במקום שבלאו הכי המדינה הולכת להסדיר אותם, אז כבר עכשיו אפשר להקדים את השלב הזה, ולחבר אותם כבר עכשיו לחשמל, ובעוד כמה חודשים, שנים כשהתוכנית המפורטת תאושר וייגמר כל התהליך, אז באמת הם ישלימו את תהליך ההסדר רטרואקטיבית.

מאיר דויטש: עכשיו השאלה היא כמה מבנים עומדים בקריטריון הזה, זה נקודה אחת.

מאיר דויטש: נקודה שנייה, בדיון הקודם היועץ המשפטי אמר שהוא לא מבין את ההערה לגבי השנתיים, מבנים שניתן להם צו שיפוטי ולא מומש בשנתיים האחרונות, והוא אמר שבגלל שמדיניות האכיפה בלאו הכי מאז תיקון 116, בלאו הכי מדיניות האכיפה אומרת שלא פועלים על מבנים כאלה, ואני רוצה להעיר שבסוף מה שקורה זה בדרך כלל, החוק השיפוטי מוטל על בונה המבנה, מי שבונה את המבנה מוטל עליו הצו השיפוטי.

מאיר דויטש: ומה שקורה כאשר הוא מתעלם מהצו השיפוטי, לאחר כמה שנים אז המדינה מבקשת להטיל את ההריסה על המדינה במקום על העבריין.

מאיר דויטש: עכשיו התהליך הזה לוקח כמה שנים, ולכן יש פה משמעות מרחיקת לכת, כאשר הכנסת באה ואומרת, שצווים שיפוטיים שהוצאו לפני יותר משנתיים ולא מומשו, אנחנו מתעלמים מהצווים האלה.

וליד טאהא: אוקי.

וליד טאהא: יש לנו עוד אורחים בזום?

וליד טאהא: אין בקשות.

וליד טאהא: עכשיו אני נותן את ההזדמנות למשרד המשפטים ומינהל התיכנון להגיב.

בצלאל סמוטריץ': איפה מעוגן הסיפור הזה של 2018?

בצלאל סמוטריץ': זה לא בחוק.

בצלאל סמוטריץ': איפה מעוגן שזה יחול על מבנים שנבנו לפני 2018, זה במתווה?

מאיר דויטש: זה במתווה.

בצלאל סמוטריץ': אבל הוא לא נמצא בפנינו.

וליד טאהא: עכשיו רוסלאן, נציג משרד המשפטים בבקשה.

רוסלאן עותמאן: בוקר טוב, רוסלאן ממשרד המשפטים.

רוסלאן עותמאן: אני רוצה להתייחס למספר נקודות שעלו, אז קודם כל היה וויכוח על איזה סוג מבנים התיקון הזה חל, אם זה רק מבנה למגורים או מבנים אחרים, אז המתווה הזה יחול רק על מבנים למגורים ולא על עסקים ולא משהו אחר.

בצלאל סמוטריץ': למה זה כתוב בחוק או שמחר זה שיקול דעת של שר פנים אחר להחליט.

בצלאל סמוטריץ': למה לא לעגן את זה בחוק?

רוסלאן עותמאן: במתווה של שר הפנים כתוב מפורשות שהמתווה יחול אך ורק על מבנים למגורים.

אבי מעוז: אם יש מבנה משולב, אז רק על המגורים שבמבנה המשולב?

אבי מעוז: היום נהוג לעשות מבנים משולבים, גם מגורים, גם מסחר, גם תעסוקה, זה יחול רק על המגורים שבמבנה הזה?

רוסלאן עותמאן: אני מניח שבמבנים האלה צריך לבדוק מה העיקר ומה התפל.

בצלאל סמוטריץ': אתם לא רואים מקום לעגן את זה בחוק?

רוסלאן עותמאן: מבחינתי אפשר לכתוב, אין לי התנגדות.

בצלאל סמוטריץ': ווליד, יש לך התנגדות להגדיר את זה בחוק?

בצלאל סמוטריץ': אם זאת הכוונה, של מבנים למגורים.

וליד טאהא: זה מוגדר, לא צריך לבחוש יותר מידי בהגדרה שהיא כבר קיימת.

בצלאל סמוטריץ': היא לא קיימת בחוק, הוא אומר שאין לו התנגדות שזה יוגדר.

וליד טאהא: מוגדר שתוכניות למגורים, תמשיך.

בצלאל סמוטריץ': תשמע, אני מוריד את הכובע, אתה גדול.

בצלאל סמוטריץ': מה שאתה רוצה אתה מחליק ככה, מתעלם, זה לא מוגדר בחוק והוא אמר שהוא לא מתנגד.

וליד טאהא: אני אומר לך, אני מכיר פשוט את התוכנית.

בצלאל סמוטריץ': אבל בוא נגדיר בחוק.

וליד טאהא: אבל מוגדר בחוק.

וליד טאהא: תמשיך.

וליד טאהא: אבל חבר הכנסת אבי, רגע אחד.

וליד טאהא: אני נתתי את כל הזמן שבעולם, רגע אבל תן לי להשלים, ועכשיו אנחנו צריכים לשמוע תשובות, לא להתווכח איתם, הם לא מתווכחים עם אף אחד, אתה מפנה את הדיבור שלך לוועדה, לא לחבר כנסת X אז בבקשה תפנה לוועדה ותמשיך.

רוסלאן עותמאן: הנקודה השנייה שעלתה היא כיצד החיבור לחשמל ישפיע על אכיפת עבירות תכנון ובנייה.

רוסלאן עותמאן: אז אני רוצה להבהיר ולהגיד את הדברים בצורה הכי מפורשת שיכולה להיות, חיבור בית לחשמל לא חוסם את הדרך בפני אכיפה ולא מונע לא הטלת צווים, לא מימוש פסקי דין ולא כל פעולת אכיפה אחרת.

רוסלאן עותמאן: אז שהדברים יהיו ברורים מאוד בהקשר הזה.

רוסלאן עותמאן: זה לא אמור להשפיע בשום צורה.

בצלאל סמוטריץ': תבוא לבית משפט ותבקש אתה צו הריסה.

וליד טאהא: דבר אלי ותמשיך רוסלאן, אני ביקשתי כבר, אתה לא עונה להערות של חברי הכנסת, אתה מפנה דברים לוועדה וממשיך.

רוסלאן עותמאן: הנקודה השלישית היא העניין של הצווים השיפוטיים.

רוסלאן עותמאן: אני אבהיר את העניין של הצווים השיפוטיים, במתווה שיש היום ושל שרת הפנים, הרי כפי שאתם יודעים סעיף 157 לחוק יש בו חריג שמאפשר לשר הפנים לחבר בתים לחשמל ויש תוכנית מפורטת מופקדת.

רוסלאן עותמאן: ולצורך הפעלת הסעיף הזה יש מתווה שהמטרה שלו היא להתוות את שיקול הדעת של שר הפנים על מנת לקבל החלטה אם לחבר לחשמל או לא.

רוסלאן עותמאן: אחד התנאים שיש היום במתווה הוא שאי אפשר לחבר בתים לחשמל כשיש נגדם צווים שיפוטיים.

רוסלאן עותמאן: נכון, אי אפשר להגיש בקשה לגבי מבנים שיש לגביהם צווים שיפוטיים.

רוסלאן עותמאן: במסגרת השיח שהתנהל לפני גיבוש הצעת החוק ובגלל דברים שעלו מהשטח, שהציפו את הקושי שעולה בחיבור בתים שיש נגדם צווים, היה מקרה שבכפר קרא אם אני זוכר נכון, שהייתה בקשה להוצאת צו לחיבור לחשמל, וראש המועצה אמר שזה בעצם לא משנה כלום ולא עוזר כי יש מלא בתים שיש נגדם צווים שיפוטיים.

רוסלאן עותמאן: צווים שיפוטיים זה פסקי דין של בתי משפט מן הסתם, ואחרי שיח שהתנהל בעניין הזה, אנחנו אחרי שבחנו את הדברים, ואנחנו כמובן ערים לקושי הקיים, הסכמנו שאם עברה תקופה של שנתיים מיום מתן פסק הדין, יהיה ניתן לחבר את הבתים לחשמל.

רוסלאן עותמאן: אני מבין מהדברים של היו"ר, אין היום רצון לתקן את התנאי הזה, אם אין כוונה לתקן ואין דרישה לתקן, אנחנו בוודאי לא נעמוד על התיקון הזה שיהיה ברור.

רוסלאן עותמאן: אנחנו בסך הכל אז בחנו את הדברים והסכמנו עם משהו מסוים.

רוסלאן עותמאן: אם היום אין עוד דרישה לתקן את התנאי הזה, זו בוודאי לא דרישה של משרד המשפטים, משרד המשפטים לא ביקש לתקן את הסעיף הזה.

וליד טאהא: אני לא מבין את ההערה, למה אתה מגיש צורך להגיש את ההערה, מי ביקש לתקן?

וליד טאהא: יש פה סעיף שאמרת אותו, אל תענה, אין צורך.

בצלאל סמוטריץ': ווליד, למה את מצנזר אותו?

וליד טאהא: כי אני אגיד לך למה, הוא פסיכולוגית מרגיש שהוא חייב לענות לך, אז הוא לא חייב.

וליד טאהא: הוא לא חייב כי יש לשון של הצו שהוא קיים מזמן.

וליד טאהא: אבל זה לא חקירה, קרן אנחנו לא חוקרים אותו.

בצלאל סמוטריץ': חס וחלילה חקירה, ווליד תשים לב, כל פעם שהוא או מישהו אחר מהמקצוע נותנים נתון או עובדה או חוות דעת מקצועית או משפטית שלא תואמת את האג'נדה שלך אתה סותם להם את הפה.

וליד טאהא: כי אני מבין גם את הכיוונים, אני מבין יפה את הכיוונים.

בצלאל סמוטריץ': שאלנו שאלה הכי לגיטימית בעולם, למה זה לגיטימי להחיל את החוק הזה, את הצו הזה גם על צווים שיפוטיים חלוטים, שהמשמעות היא שמי שהיה פראייר וציית לפסק הדין הפסיד ומי שהיה עבריין ובז לפסק הדין וצפצף עליו שנתיים יקבל עכשיו פרס חשמל.

בצלאל סמוטריץ': זה נוגד את העמדה היסודית של משרד המשפטים לכל אורך הדרך, שנים על גבי שנים.

וליד טאהא: זו עמדת משרד המשפטים.

בצלאל סמוטריץ': אז אני ביקשתי לקבל הסבר למה הדבר הזה ואיך זה תואם החלטות שהם הציגו בדיונים אחרים, כשהיה כאן חוק של חוות הבודדים, כשהיה חוק ההסדרה וכו', אחד מהקווים, על זה הם דיברו במונחים של מניעה משפטית, לא קשיים משפטיים.

בצלאל סמוטריץ': אתה לא יכול לבוז לצווים של בית משפט, אתה לא יכול להתעלם מהם ואתה לא יכול לתת פרס לעבריינים ופתאום הם מציגים כאן דבר והיפוכו.

וליד טאהא: תודה.

וליד טאהא: סיימת רוסלאן?

רוסלאן עותמאן: נקודה אחרונה, עלתה שאלה לגבי המצב באיו"ש, להבנתי, אני לא מטפל בתכנון ובנייה באיו"ש, אני יכול לברר את הדברים כמובן.

וליד טאהא: מה זה איו"ש זה השטחים?

וליד טאהא: השטחים כן.

רוסלאן עותמאן: להבנתי, המצב הוא שברירת המחדל היא שצריך היתר בנייה על מנת להתחבר לחשמל, ויש סמכות הן לוועדות התכנון והן לראש המנהל האזרחי לחבר בתים לחשמל על אף שאין להם היתר במקרים כאלה ואחרים.

רוסלאן עותמאן: זאת אומרת יש חריגים, המצב הוא דיי דומה.

בצלאל סמוטריץ': אבל האם תסכימו להתאים את הסטנדרט ביהודה ושומרון לסטנדרט שתעשו פה?

וליד טאהא: תודה, תודה.

רוסלאן עותמאן: את הדברים האלה אני אברר.

וליד טאהא: תודה.

וליד טאהא: בני בבקשה, מנהל התכנון.

בנימין ארביב: בני ארביב, הלשכה המשפטית מינהל התכנון.

בנימין ארביב: אני אסביר מה מונח בהצעת החוק שבפניכם ומספר שאלות שחברי הכנסת שאלו.

בנימין ארביב: קודם כל על איזה תוכנית מדובר?

בנימין ארביב: אנחנו מדברים על מצב, יש שתי חלופות, אנחנו מדברים על הגשת תוכנית מפורטת שניתן להוציא מכוחה היתרי בנייה וזהות המגיש משתנה, אם זה משרד ממשלתי או רשות שהוקמה לפי דין, עכשיו בחלופה הזאת זה לא כולל רשות מקומית, אז אין צורך בקיומה של תוכנית כוללנית או תוכנית כוללת, או בהתאמה לתוכנית כוללנית, מספיק שתוגש תוכנית מפורטת על ידי משרד ממשלתי ואז תקום הסמכות.

בנימין ארביב: התוכנית שהוגשה על ידי משרד ממשלתי, אנחנו סומכים שזו לא עוד איזו שהיא תוכנית שאין לה היתכנות וכו', ויש שיח מקדים וכיו"ב.

בנימין ארביב: אז לכן במקרה כזה, אם התוכנית הוגשה על ידי משרד ממשלתי או רשות שהוקמה לפי דין, ואני מדגיש במקרה הזה זה לא כולל רשות מקומית בחלופה הזאת, אז אין מניעה לאשר בהתאם למתווה.

בנימין ארביב: ככל שהתוכנית תוגש על ידי רשות מקומית או גורם פרטי שיכול להגיש תוכנית, בעל קרקע, בעל עניין בקרקע לפי ההסדרים הרגילים בחוק, אז יש צורך בהתאמה בחוות דעת מתכנן המחוז, שהתוכנית שהוגשה תואמת לתוכנית כוללנית או לתוכנית כוללת.

בנימין ארביב: אני אסביר לשאלת חברי הכנסת מה זה תוכנית כוללנית ומה זה תוכנית כוללת בהקשר הזה.

בנימין ארביב: תוכנית כוללנית זה תוכנית שמוגדרת בסעיף 62א' סעיף קטן ג' לחוק, זה תוכנית שהחוק קבע מהי חייבת לכלול ומה אסור לה שתכלול, אבל בגדול היא מתווה את עקרונות התכנון המתאריים של מרחב התכנון המקומי, היא פשוט מוגדרת אז לכן אנחנו מפנים לאור זה, ככל שאין תוכנית כוללנית אז תוכנית כוללת בהקשר הזה היא דיי מחליפה תוכנית כוללנית, היא לא עומדת בקריטריונים של תוכנית כוללנית כהגדרתה בסעיף 62 א', ג' לחוק אבל עדיין היא נותנת את הראייה הכללית, את התכנון המתארי, ולכן שככל שיש תוכנית כזו מאושרת והוגשה, תוכנית כוללנית זה סעיף בחוק - 62 א' ג'.

בנימין ארביב: תוכנית כוללת מוגדרת פה, שתוכנית שחלה, תוכנית מתאר מקומית היא לא מפורטת, לא ניתן להוציא מכוחה היתרי בנייה, אבל היא חלה על כל מרחב התכנון או על כל שטח היישוב, ואז תוכנית כזאת קובעת את עקרונות התכנון המתאריים ולכן עם התוכנית המפורטת שהוגשה.

בנימין ארביב: היא וודאי תוכנית סטטוטורית אם זו השאלה.

תומר רוזנר: תוכנית כוללת היא סוג של תוכנית מתאר מקומית שמתקיים בה מאפיין מסוים שהיא חלה על כל שטח היישוב או בחלק ניכר ממנו, היא סטטוטורית.

בצלאל סמוטריץ': היא עוברת את מוסדות התכנון, מה בוועדה המחוזית היא מאושרת?

בנימין ארביב: בוודאי, היא תוכנית מתאר מקומית שחלה על זה, ולעניין הסעיף הזה מוצע לכנות אותה בשם תוכנית כוללת, אבל היא בוודאי תוכנית במדרג שהזכרת זה הדרגה השלישית.

בצלאל סמוטריץ': ואז אם גוף פרטי או רשות מקומית מגישה את התוכנית אז היא צריכה להיות תואמת, חוות דעת של המתכנן תואמת את התוכנית.

וליד טאהא: נכון, בדיוק.

בצלאל סמוטריץ': ואם לא אז חוזרים להפקדה?

בנימין ארביב: אם לא מתקיים לא ההליך, אז צריך החלטה להפקדה.

אבי מעוז: כלומר, אתה אומר שאנחנו מדברים רק על תוכניות סטטוטוריות, היא הוגשה, היא עוד לא אושרה, אבל הוגשה תוכנית כוללת?

בצלאל סמוטריץ': לא.

בצלאל סמוטריץ': התוכנית כוללת הכוללנית אושרה כבר, התוכנית המפורטת מתאימה לתוכניות.

בנימין ארביב: תואמת לתוכנית הכוללנית או הכוללת, תואמת לתוכנית מאושרת סטטוטורית שהיא מתארית, התוכנית המפורטת שהוגשה, תואמת לתוכנית הכוללנית או הכוללת לפי חוות דעת מתכנן המחוז.

אבי מעוז: ומה זה תוכנית שלד?

תומר רוזנר: לא יודע, תוכנית שלד זה מושגים מעולם הרישוי.

וליד טאהא: תוכנית אב.

בנימין ארביב: תוכנית אב?

בנימין ארביב: לא זה לא.

בנימין ארביב: זה לגבי החלק הראשון.

בנימין ארביב: לשאלת

בנימין ארביב: כם הצעת חוק מדברת על תוכנית המייעדת שטח למגורים, כמו שנאמר פה, התוכנית המפורטת צריכה לייעד שטח למגורים אבל לכן יש שאלות שאולי כדאי לדייק אותם לגבי עירוב שימושים וכיו"ב.

אבי מעוז: בית ספר בתוך תוכנית למגורים?

בנימין ארביב: אני חושב שהכוונה מגרש המיועד למגורים, אבל נשאלה פה שאלה לגבי יעוד מעורב באותו מגרש.

אבי מעוז: כן, אני שאלתי על מעורב ואני עכשיו שואל בעקבות התשובה של רוסלאן אני שואל, בית ספר שלא מיועד למגורים אבל הוא נמצא בתוך תוכנית מגורים.

בצלאל סמוטריץ': כדאי להגדיר בחוק מה כן ומה לא.

בנימין ארביב: להבנתי כרגע מגרש שהוא לא מיועד למגורים.

בנימין ארביב: לגבי השאלה הנוספת, חישוב השבחה להבנתנו זה מובן מאליו שהתשלומים שהוא צריך לשלם זה צריך להשוות את מצבו לו הייתה מאושרת תוכנית וככל שתאושר תוכנית היטל ההשבחה מבוסס על הפער בין המצב התכנוני המאושר לבין המצב התכנוני החדש, קרי אם הייעוד התכנוני לפני התוכנית המפורטת היה חקלאי אז עליית השווי מייעוד חקלאי לייעוד למגורים היא תהיה ההשבחה.

בנימין ארביב: אם הייתה תוכנית מתארית קודמת אז ייתכן שהמצב הקיים הוא התוכנית המתארית, יכול להיות שהוא גם שילם היטל השבחה ומכר, אני לא נכנס לכל הפרטים, אבל יחולו הכללים הרגילים שחלים על היטל השבחה והחבות הרגילה כמובן ללא שום אבחנה.

בצלאל סמוטריץ': אבל השאלה ששאלתי בפעם הקודמת על ליבה, האם אתם יכולים להסביר את ההבדל בין הגשת תוכנית להחלטה על הפקדה, גם בזמן, מה איכות התוכנית, מה ההבדל.

בצלאל סמוטריץ': אני אמרתי לכם בדיון הקודם, אם באמת אין הבדל אני לא מתנגד.

בצלאל סמוטריץ': אני רוצה להבין.

וליד טאהא: זה רק הזמן.

וליד טאהא: ההבדל הוא הזמן.

בצלאל סמוטריץ': אז אם זה הזמן, אז שיעבדו מהר ויאשרו את זה להגשה.

וליד טאהא: אוקי יופי, אני הייתי רוצה שזה יקרה אבל זה לא קורה בינתיים.

בצלאל סמוטריץ': רגע ווליד, אתה לא נותן להם להסביר את זה.

וליד טאהא: אני הסברתי לך את זה.

וליד טאהא: אמרתי לך שההבדל הוא בזמן.

בצלאל סמוטריץ': אבל רק שנייה, זה לא נכון, הזמן הוא עד לאישור התוכנית וזה אני מסכים לאשר תוכנית .

וליד טאהא: גם בשלבים בין הפקדה לקליטה.

בצלאל סמוטריץ': מה קורה?

בצלאל סמוטריץ': מה קורה בשלבים?

וליד טאהא: מה קורה?

וליד טאהא: תהליך, בירוקרטיה.

בצלאל סמוטריץ': אבל הבירוקרטיה כנראה בודקת, יש יועצים, יש בחינת היתכנות, אני רוצה לבדוק רגע מה קורה בשלב הזה ועל מה אנחנו מדלגים כרגע, כי הרי גם היום הצו קיים אחרי החלטה להפקדה.

בצלאל סמוטריץ': תסבירו את זה רגע.

וליד טאהא: אני רוצה לסיים את הוויכוח הזה כי אין לו סוף.

וליד טאהא: אני רוצה לומר שלא יתאפשר אף פעם לחבר כנסת המרווח שאני נתתי פה לבחוש בהכל ועל כן אני רוצה לסיים את זה.

וליד טאהא: יש לנו כבר תבנית ברורה לנוסח לקריאה ראשונה, כבר המתווה שלה ידוע, ברור, תשלים לענות לו לסמוטריץ' ומסיימים את הדיון.

וליד טאהא: בבקשה, אני עובר לזום רק לתת למישהו ונסיים את הדיון.

בנימין ארביב: אני רק אסביר, התוכנית מתחילה את הדרך מבחינת החוק בהגשה למוסד תכנון.

בנימין ארביב: הגשה לעניין הזה זה קליטה, זה עמידה בתנאי סף ואחרי זה נבדקת בלשכת התכנון והדיון במוסד התכנון הוא בהחלטה להפקדה, זה בדרך כלל הדיון הראשון במוסד התכנון.

בנימין ארביב: כמובן שיתכן שהתוכנית שהוגשה היא לא התוכנית שיוחלט להפקיד אותה, יערכו בה שינויים וייתכנו שינויים נוספים בשלב האישור כמובן.

אבי מעוז: אתה מדבר פה על הוגשה תוכנית אחרי תנאי סף או לפני תנאי סף?

בנימין ארביב: הוגשה תוכנית, שכתוב בחוק הוגשה, זה הכוונה עמידה בתנאי סף, קרי קליטה במוסד התכנון, זה לא דיון אבל זה עמידה בתנאי סף בהתאם לכללים או שייקבעו בתקנות או שהמוסד לתכנון קובע לפי הסמכות שלו, זה המונח תוכנית שהוגשה.

בנימין ארביב: אבל ברור שתוכנית שהוגשה בדרך כלל לא מאושרת כפי שהיא הוגשה אחד לאחד, וודאי זה מובן מאליו, בשביל זה יש דיון במשרד לתכנון, התנגדויות וכו'.

בצלאל סמוטריץ': לא מאושרת להפקדה, עוד לפני ההתנגדויות.

בנימין ארביב: ייתכנו שינויים גם בתוכנית שהוגשה לתוכנית שהוחלט להפקידה אבל לכן בדיוק קבענו את החלופות שהצענו.

בנימין ארביב: שאם התוכנית הוגשה על ידי משרד ממשלתי אז יש פה אמירה, לא רוצה להגיד את המילה חזקה, אבל כן, שהתוכנית הזאת אכן תאושר בשינויים כאלה ואחרים, אבל השטח יאושר למגורים, וככל שהתוכנית לא הוגשה על ידי משרד ממשלתי אבל היא תואמת לתוכנית כוללנית או תוכנית כוללת, תוכנית מאושרת כוללנית, אז שוב מבחינתנו, עקרונות התכנון מספיקים ויש פה התאמה לתכנון מתארי של יעוד השטח למגורים.

וליד טאהא: אוקי, אני חושב שהתשובות ברורות למדי.

בצלאל סמוטריץ': יש לי שאלה אליך.

בצלאל סמוטריץ': בחוק הנוכחים אם אחרי, הרי מוציאים את הצו ומחברים את החשמל.

בצלאל סמוטריץ': אם אחר כך מתברר שהמבנה לא תואם את הוראות התוכנית כי היא שונתה או בשלב ההפקדה או בשלבים שאח"כ עד לאישור התוכנית, אז בחוק הנוכחי כתוב כמובן שהרשות תנתק את החשמל.

בצלאל סמוטריץ': עכשיו אתה מחיל פה בסעיף 2 כהוראת מעבר, הוראות סעיף קטן ח' שזה הסעיף הרלוונטי שעליו אני מדבר, למה לא להחיל את זה גם לגבי החוק הזה, זאת אומרת, אם אחרי גם אתה צריך להסכים, שאם חיברת חשמל, עכשיו התוכנית התקדמה ועכשיו שינו קצת ואת המגרש הפכו לבית ספר, לא משנה עכשיו, לא אמור להיות שם בית למגורים, או כביש או משהו.

בצלאל סמוטריץ': צריך להחיל את סעיף קטן ח' לחוק העיקרי שקובע שאם בסוף הליך תכנון מסתבר שהבית הוא לא באמת אמור על פי התכנון ואז מנתקים את החשמל, צריך להחיל את זה גם על צווים שינתנו בחוק הזה ולא רק על צווים שניתנו בחוק הקודם.

תומר רוזנר: אין שינוי בדבר הזה.

בצלאל סמוטריץ': אז למה כתוב שסעיף קטן ח' יחול רק על צווים שניתנו ערב פרסומו.

תומר רוזנר: סעיף ח' כנוסחו הקיים כנוסחו העתידי בפסקה 2 שהיא מדברת על מה שאתה אומר היא לא משתנה.

בצלאל סמוטריץ': לא, אבל כתוב שזה ימשיך לחול רק על צווים שניתנו ערב.

תומר רוזנר: בנוסח הקודם, הסעיף הקודם.

תומר רוזנר: בסעיף יש שתי פסקאות, יש ח' 1 ו- 2.

תומר רוזנר: מה שמשנים פה זה את 1 ומוסיפים 1א' ונדמה לי גם 1ב'.

תומר רוזנר: 2 נשאר כמו שהיה, היה קיים קודם, ימשיך להיות קיים גם אחר כך.

בצלאל סמוטריץ': זאת אומרת, אם בשלב כלשהו משלבי התכנון מבנה מסוים הוציא מחוץ לתחום שאמור להיות למגורים אז מנתקים.

וליד טאהא: תודה רבה חבר הכנסת סמוטריץ'.

וליד טאהא: אני רוצה לסכם את הדברים לקראת נוסח, ברור שתוכנית שהגיש גוף ממשלתי שנאמר מנהל התכנון, משרד השיכון, התוכנית הזו לא תהיה חייבת בכוללנית כדי שתענה על הקריטריונים.

וליד טאהא: כל תוכנית שתוגש מצד רשות מקומית והוגשו כאלה, חייבות להיות תואמות תוכנית כוללנית.

וליד טאהא: זה הקריטריון, זה צריך להיות ברור, כולל תוכניות שהוגשו על ידי גורמים פרטיים שתואמות את תוכניות המתאר הכוללניות, זה דבר אחד.

וליד טאהא: דבר שני, אני דבק בעיקרון שהאזרח חייב לשלם את ההיטלים המוטלים עליו, אנחנו, כל סעיף שיהיה בתוך זה יבטיח את התשלום הזה.

וליד טאהא: אפשר לעשות את זה תשלום מיידי, אפשר לעשות את זה ערבות על כל הסכום, אפשר לעשות את זה ערבות על החצי ותשלום מיידי על החצי, כל סעיף שיהיה הוא יבטיח את קיום החובה האזרחית של הבן אדם לשלם המוטל עליו, ארנונה לא קשור ואני לא אכניס את זה פה, החוק לא מחייב אדם לשלם בשלב ההיתרים חובות של ארנונה, הרשות תצטרך לטפל בו ללא קשר.

וליד טאהא: אני לא אמנע ממנו חשמל כי הוא חייב ארנונה, זה העיקרון.

וליד טאהא: זה בגדול הנוסח שאנחנו הולכים אליו לקראת קריאה ראשונה.

וליד טאהא: מיצינו לטעמי את כל הדיון.

יואב קיש: רגע ווליד, תן לשאול שאלות.

וליד טאהא: רגע אני אתן לך, ראיתי אותך.

יואב קיש: אתה אומר מיצינו.

וליד טאהא: מיצינו, עדיין מיצינו, יואב ידידי, גם אם תרצה לשאול זה לא אומר שלא מיצינו.

וליד טאהא: אז אני אתן ליואב לשאול ואחרי זה אני עובר לזום לאורח אחרון וסוגר את הישיבה.

וליד טאהא: בבקשה יואב.

יואב קיש: רק מבחינת ניסוח, אם אני רוצה לשאול זה לא מיצינו זה מיצית, אתה יכול להגיד אני מיציתי אבל לא מיצינו.

וליד טאהא: אני מדבר בשם הוועדה, אז מיצינו.

יואב קיש: אתה לא מדבר בשם חברי הוועדה.

וליד טאהא: אני מדבר בשם הוועדה, אני היו"ר שלה, מה לעשות.

וליד טאהא: אנחנו עכשיו ניכנס לזה יואב?

וליד טאהא: פעם הסכמנו יותר, עכשיו אנחנו פחות זה בסדר, הכל בגלל סמוטריץ' אני מאשים אותו כל הזמן, אתה היית בסדר יואב.

בצלאל סמוטריץ': אולי אני אשנה את עמדתי, אתה מוכן לגנות פגיעה בחיילי צה"ל?

וליד טאהא: תמשיך יואב.

וליד טאהא: שמת לב סמוטריץ' שאנחנו מדברים על חשמל, על חיים בסיסיים ואתה עם הסיסמאות שלך, עם הפוליטיקה שלך, עם הגזענות שלך, תפסיק כבר.

בצלאל סמוטריץ': לדרוש ממך לגנות זה פוליטיקה?

וליד טאהא: אני לא עובד אצלך קבלן גינויים מתי שתרצה לגנות, זה כבר לא מרגש אף חבר כנסת ערבי, פעם ריגשת אותנו היום כבר לא.

בצלאל סמוטריץ': ווליד אמרת שאתה מצטער על ההתנגדות שלי, אז אולי אני אסיר את התנגדותי.

וליד טאהא: סמוטריץ' נתתי לך יותר מידי זמן היום, שמת לב, אז יואב קיש בבקשה.

בצלאל סמוטריץ': שהפרוטוקול ישמע שאתה לא מוכן לגנות פגיעה בחיילי צה"ל, אתה לא מוכן לגנות רצח והרג טרוריסטים של אזרחים ישראלים.

וליד טאהא: יואב קיש בבקשה.

וליד טאהא: הפרוטוקול רושם איך שאתה משתמש בישיבה לצורך חיבור חשמל לשטויות שלך, זה מה שהפרוטוקול ירשום.

בצלאל סמוטריץ': לגנות טרור זה שטויות?

וליד טאהא: אתה בא לעשות פופוליזם על חשבון אנשים שאין להם חשמל?

וליד טאהא: תפסיק סמוטריץ'.

בצלאל סמוטריץ': אתה פתחת את זה.

וליד טאהא: תפסיק סמוטריץ', תפסיק, אתה לא מבין שהשיטה הזאת כבר לא עובדת?

וליד טאהא: פעם חשבו שאם מראיינים חבר כנסת ערבי אז הוא צריך להיות קבלן גינויים.

וליד טאהא: הוא לא קבלן גינויים לא שלך, ולא של התקשורת שעובדת אצלך, הוא חבר כנסת שמייצג ציבור שבחר בו, אז תפסיק עם המודל הזה.

בצלאל סמוטריץ': רק שיהיה ברור שזה לא עובד עכשיו כי כמה אנשים מופקרים הקימו איתכם ממשלה, זה יעבוד.

וליד טאהא: יואב קיש, חבר שלך מפריע לך, גם אז הוא הפריע לך בבקשה.

בצלאל סמוטריץ': אם היית מגנה טרור לא הייתי צריך להפריע.

יואב קיש: גם היו"ר אני מקווה שלא יפריע לי בזכות דיבור שלי.

יואב קיש: אני רוצה לפרוטוקול לומר, מכיוון שעוד פעם, האמירות האלה כאילו בחצי חיוך חשוב לי להסדיר אותם ולומר מה היה והאמת, אנחנו היינו במשא ומתן על תמיכה שלכם בחוק לבחירה ישירה, ווליד התארח אצלי במשא ומתן, אמר שהוא רוצה ביטול חוק קמיניץ', אמרתי לו לא יהיה ובזה נגמר המשא ומתן בינינו.

יואב קיש: זו האמת.

וליד טאהא: יש לו מזל קמיניץ' שלא הלכנו ביחד, הייתם מוכנים ללכת רחוק אבל עזוב, יש לך הערה עניינית לחוק?

יואב קיש: אני מוכן על זה ללכת לפוליגרף ובזה נגמור את השיח הזה, פשוט חשוב שהפרוטוקול ידע את העניין.

וליד טאהא: יכול להיות שבגלל זה שהחבר שלך מנע ממך לעשות את זה, אבל אתה יודע מה אני מנוע, אני לא אדבר על דברים שנעשו בצורה מכובדת ביני לבינך.

יואב קיש: אתה אמרת שלא תפריע, אני הקשבתי לדבריך.

וליד טאהא: אבל כשאתה אומר דברים לא מדויקים אני כן אפריע.

יואב קיש: זה מדויק, זו האמת ואני מוכן ללכת על זה לפוליגרף, זה לגבי זה.

יואב קיש: אני ביקשתי שאלה להבהרה, אתם מדברים על תוכניות כוללניות, לא תוכניות פרטניות, בסוף אני שואל, יש בית שנבנה בלי היתר, לא נתווכח אם זה חוקי או לא חוקי, נכון להגדרת היום הוא לא חוקי כשאין לו היתר אבל הוא כרגע בנוי פיזית בתוך תוכנית כוללנית.

יואב קיש: עכשיו בתוכנית הכוללנית כן אתה מגדיר זה יהיה אזור למגורים נגיד, אבל אתה עוד לא נכנסת לכבישים, ועוד לא נכנסת לבתי הספר ולמבנה הציבור ולכל הדברים האלה, ואתה כבר אומר שהבית הזה יישאר במקומו.

יואב קיש: למעשה אתה נותן לו חשמל, אולי אחרי זה אם יצטרכו כמו שאמר סמוטריץ' בסעיף 2, ינתקו אותו.

יואב קיש: למה אתם לא מדברים על תוכנית פרטנית?

יואב קיש: בתוכנית פרטנית אתה יכול לראות שאין בעיה במיקום, למעשה דומה קצת לחוק קמיניץ', אין בעיה לזה שהבית נמצא במקומו ואתה לא מחבר מבנים לחשמל.

יואב קיש: עכשיו נכון דיבר פה חבר הכנסת פינדרוס, דרך אגב בניגוד לדעתי, הוא אומר תנתקו בכלל את כל נושא החשמל מנושא התכנון, הוא טוען שזה זכות או לא משנה מה עמדתו, אני מתנגד לה, למה?

יואב קיש: כי בסוף אם אתה עושה את זה, אז אתה מייצר מוטיבציה לבנייה לא מאושרת תכנונית, אני לא רוצה לייצר מוטיבציה לבניה לא מאושרת תכנונית, אנחנו לא רוצים להיות במקום הזה.

וליד טאהא: אני לא מסכים איתו מאותה סיבה.

יואב קיש: בסדר, עכשיו אני אומר, החוק הזה מוביל, ברגע שהוא לא עוסק בתוכניות פרטניות אלא בתוכנית כוללנית, הוא מוביל למקום הזה, בוודאי ובוודאי אם מדובר על כל גורם שאמר אוקי, יש פה תוכנית מתאר כוללנית, הנה זה מה שאני שם ואת זה אני רוצה שתאשרו.

יואב קיש: זה נראה לי טעות ואני מבקש את ההתייחסות של המנהל בנושא ההבדל בין הפרטנית לכוללנית בעניין הזה.

וליד טאהא: תודה רבה חבר הכנסת יואב קיש.

וליד טאהא: אני רוצה לעבור לזום.

יואב קיש: אפשר לקבל תשובה?

וליד טאהא: כן, כן, נקבל לא עכשיו, נקבל תשובה אחרי שאני מסיים עם האורח האחרון בזום - ג'אד דראושה, משרד הבינוי והשיכון.

מג'יסטר ג'אד דראושה: כן שלום אדוני היו"ר, קוראים לי ג'אד דראושה, אני עובד משרד השיכון.

מג'יסטר ג'אד דראושה: אני מקדם תוכניות מתאר מחוזיות ועקרוניות ואחראי על החלטת ממשלה בתכנון ביישובים ערביים, ולכן אני נציג המשרד ואני מבקש להביע את עמד משרד הבינוי והשיכון בנוגע להצעת החוק.

מג'יסטר ג'אד דראושה: המשרד לא מתנגד למהות הצעת החוק כפי שמועלה.

מג'יסטר ג'אד דראושה: אנחנו מבקשים שבאמת נוסח ההצעה תתואם עם הגורמים המקצועיים המשפטיים שלנו במשרד, ובנוסף לזה אנחנו מבקשים להתייחס או להוסיף עוד סעיף לסעיף 1, שהתייעצות היא תהיה מול הותמ"ל, זה הוועדה של מתחמים מועדפים לדיור ולא בהכרח רק שיש התייעצות יהיה מול הוועדה.

וליד טאהא: מה הקשר לא הבנתי, מה הקשר לוותמ"ל?

מג'יסטר ג'אד דראושה: אני אגיד לך מה הקשר, פשוט אם תוכנית שתוגש תוחלט להפקדה, במהלך ההפקדה יהיה שינויים, אז השינויים האלה בתכנון, במיקום בהנגשת התכנון, בחיבור החשמל יהיה מתואם מול ותמ"ל.

מג'יסטר ג'אד דראושה: זו העמדה של המשרד.

וליד טאהא: תודה רבה ג'אד דראושה.

וליד טאהא: שמענו את ההערה ולא מקבלים אותה, תודה רבה.

וליד טאהא: בני, אני חוזר אליך.

וליד טאהא: עכשיו אני רוצה שתענה ליואב על השאלה האחרונה ומתפזרים, בבקשה.

בנימין ארביב: אני רק אתייחס ברשותכם, אני אסביר, הכוונה שיש תוכנית כוללנית מאושרת ובדרך כלל תוכניות כוללניות יש סימון גם של דרכים, גם של כתמים, זה נכון שתוכנית כוללנית עדיין ברמת המגרש הבודד ייתכנו שינויים, האם זה ישמש למגורים או דברים אחרים, צרכי ציבור וכו', אבל צריך תוכנית כוללנית מאושרת והגשה של תוכנית מפורטת, עם חוות דעת מתכנן המחוז, ככל שזה לא הוגש על ידי משרד ממשלתי, עם חוות דעת מתכנן המחוז, שהתוכנית שהוגשה תואמת לתכנון הכוללני.

בנימין ארביב: זה בעצם אומר, הוא לא ייתן אישור כזה, הוא לא ייתן חוות דעת כזו, אם לצורך העניין התוכנית המפורטת תסמן מגורים על שטח.

יואב קיש: מי זה הוא עוד פעם?

בנימין ארביב: מתכנן המחוז, מתכנן המחוז, הוועדה המחוזית אישרה את התוכנית הכוללנית ומוגשת על ידי הרשות המקומית או גורם פרטי תוכנית שמתכנן המחוז צריך לתת חוות דעת שהיא תואמת את הכוללנית, ואז הוא יידרש לשאלות האלה, האם אכן מה שמוצע בתוכנית שהוגשה, המפורטת שהוגשה, תואם לעניין החוק הזה, חוות הדעת תינתן בהקשר של הסעיף הזה והצו העתידי, אז שם הוא נדרש לשאלה האם אכן יש מקום.

בנימין ארביב: אני גם מזכיר שכל הצו הזה טעון התייעצות עם הוועדה המחוזית לפני נתינתו, והוועדה המחוזית כמובן תחווה את דעתה בהקשר של ההתאמה לכוללנית, או סיכול כזה או אחר.

וליד טאהא: תודה רבה בני ארביב, תודה יואב.

וליד טאהא: אני רק אומר שבנוסף לזה שהחוק מבוסס היגיון תכנון, הוא גם מאיץ באלה שלא התחילו תכנון לעשות זאת, כי זה מה שאני רוצה, אני רוצה שכל היישובים יעברו.

יואב קיש: למה זה מאיץ?

וליד טאהא: כי מתמרץ אותם להאיץ כדי להתחבר גם הם לחשמל, ואז אני עשיתי את העבודה כמו שצריך.

וליד טאהא: מצד אחד אפשרנו על פי חוק לאנשים להתחבר לחשמל, וגם האצנו תהליכי תכנון במקומות שעוד לא התחילו.

וליד טאהא: אני רוצה את זה, אנחנו רוצים לסיים את מסע הרדיפה שמתנהל נגד האוכלוסייה הערבית בעניין הזה, עושים את זה רק דרך תכנון, ועל כן החוק שאנחנו מציעים עושה שני דברים טובים, מצד אחד מחבר אנשים לחשמל, מצד שני מתמרץ רשויות להגיש תוכניות לתכנון, וזה דבר מבורך.

וליד טאהא: אני רוצה להודות לכל המשתתפים.

בצלאל סמוטריץ': אתה לא רוצה רגע לפני שאתה סוגר את הדיון, לגנות פגיעה בחיילי צה"ל?

וליד טאהא: יש לכם סמוטריץ' אתה ואבי ויואב היום, תאמין לי הלוואי והיה לח"כים הערבים אותה מוטיבציה שלכם להיות נוכחים, אתם באתם לטרפד עם הרבה מוטיבציה, הלוואי והיה להם אותה רמה של מוטיבציה לבוא כדי לתמוך באזרח הערבי האומלל שרוצה להתחבר לחשמל.

וליד טאהא: אני רוצה להודות לכולכם, הישיבה נעולה.