ועדת הכלכלה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 87, 2021-11-09 10:30

רון כץ: שלום לכולם, אנחנו מתחילים בדיון.

רון כץ: היום נעסוק בהצעת חוק התקשורת (בזק ושידורים) (תיקון מס' 76) (שינוי מתכונת האסדרה בתחום הבזק), התשפ"א 2021.

רון כץ: מי הצוות שמציג?

ליאת בלון: אני אציג.

ליאת בלון: להסביר קצת על הרפורמה או שאפשר מאיפה שהפסקנו?

רון כץ: רק לפני זה אני אסביר לך איך אנחנו עובדים פה בוועדה.

רון כץ: אנחנו נרוץ על הסעיפים, אם למישהו תהיה איזו שהן הערות או איזה שהוא משהו שהוא ירצה להגיד תרימו יד, אנחנו נאפשר וננסה לייעל את הנושא.

רון כץ: איתי בבקשה.

איתי עצמון: כמובן שצריך יהיה להסביר כל סעיף.

ליאת בלון: אוקיי, אז איפה שזה סעיפים קטנים אני ארוץ ואיפה שלא אני אסביר ממש כל סעיף קטן, בסדר?

איתי עצמון: כן ומקסימום אנחנו נקטע אותך.

איתי עצמון: אני אסביר רק שהוועדה בפעם האחרונה דנה בהצעת החוק ביום ה-9 באוגוסט ואישרה חלק מהסעיפים.

איתי עצמון: אנחנו הגענו לתיקון סעיף 4, זה סעיף 6 להצעת החוק והפיסקה שבעצם בה עצרנו היא פסקה 6 אם אני לא טועה, זה עמוד 10 בנוסח שהופץ לחברי הוועדה.

רון כץ: אני רק לפני שאת מתחילה אומר לכם שבשעה 11:00 אנחנו נצטרך לעשות הפסקה של 20-25 דקות ואז נשוב.

ליאת בלון: בסדר.

ליאת בלון: אז אנחנו נתחיל, רועי אתה יכול להקריא?

ליאת בלון: 4/ד'/2.

רועי ברית: כן בטח.

רועי ברית: שמי רועי ברית, מהמחלקה המשפטית במשרד התקשורת.

רועי ברית: אנחנו נמצאים בתוך פסקה 7.

רון כץ: רועי ברוך הבא.

איתי עצמון: וגם לפני שאתה מקריא, רק תגיד פחות או יותר במה עוסק הסעיף, בגדול.

ליאת בלון: אז אני אסביר את הסעיף רגע ואז הוא יקריא, בסדר?

רון כץ: כן.

ליאת בלון: הסעיף עוסק בסמכויות של השר לקבוע הוראות לבעלי רישיונות.

ליאת בלון: אנחנו עדיין במסגרת סעיף 4 שעוסק בבעלי רישיון.

ליאת בלון: הוא בעצם קובע את זה בשלושה עניינים – הראשון זה הגבלות ותנאים לעניין אחזקה והעברות אמצעי השליטה.

ליאת בלון: השני זה מערכת חשבונאית נפרדת מכל מיני שירותים שונים ושלוש זה תאגידים נפרדים כאשר בעל הרישיון נותן שירותים שונים.

ליאת בלון: הנוסח פה משתנה מהסיבה שאנחנו בעצם מכניסים את המושג "ספק מורשה", שזה משהו חדש ולכן אנחנו צריכים להתאים את הנוסח.

ליאת בלון: יש כאן שני שינויים קטנים מהותיים שהם לא רק ענייני תוכן ואחד זה שמוקד שידור זה בעצם משהו שכבר לא יהיה תחת חובת רישוי, לכן כשאנחנו קובעים הגבלות לעניין הפרדה חשבונאית אנחנו רוצים שלשר תהיה סמכות לקבוע גם לעניין מוקד השידור.

ליאת בלון: עד עכשיו מוקד שידור היה ברישיון ואפשר היה לעשות את זה תחת הרישיון של מי שמפעיל את מוקד השידור.

ליאת בלון: עכשיו הוא כבר לא תחת חובת הרישוי, במסגרת צמצום הרגולציה ולכן אנחנו רוצים שכן הוא יהיה תחת האפשרות שלנו לקבוע אם בעל רישיון שכן כלול באסדרה יפעיל מוקד שידור והסעיף השלישי זה באמת האבחנה בין בעל רישיון לספק מורשה, כשאנחנו דורשים מהם הפרדה מבנית לגופים נפרדים.

ליאת בלון: נגיד לשירותים סיטונאים וקמעוניים, אז אנחנו רוצים שזה יהיה גם ביחס לספק מורשה.

ליאת בלון: כרגע הנוסח הוא בעל רישיון לבעל רישיון אחר, אנחנו מתקנים אותו לבין בעל רישיון לספק מורשה.

איתי עצמון: לספק מורה, אני רק מזכיר שזה גם בעל רישיון.

ליאת בלון: נכון, גם בעל רישיון הפועל מכוח היתר, כן.

ליאת בלון: תודה.

רועי ברית: טוב.

רועי ברית: אז אנחנו נמצאים בסעיף 6 להצעת החוק, שמתקן את סעיף 4 לחוק התקשורת והגענו עד לפסקה 7.

רועי ברית: אני מקריא: בסעיף קטן ד'/2:

רועי ברית: בפסקה 2, במקום הסיפא מהמילים "נתן השר רישיון למוקד שידור", יבוא, "בעל רישיון בזק המפעיל מוקד שידור יקיים מערכת חשבונאית נפרדת כאמור בפסקה זו".

רועי ברית: אני מקריא מהנוסח המשולב, הוא נמצא בפני הוועדה?

ליאת בלון: לא לא, אין צורך.

ליאת בלון: אנחנו נסיר - - -.

איתי עצמון: הנוסח שהופץ הוא לא נוסח משולב, הוא של הצעת החוק.

רועי ברית: אני הקראתי כבר את נוסח הצעת החוק בעקבות ההערות שהגיעו מהייעוץ המשפטי כאן של הוועדה.

רון כץ: בסדר גמור, כן.

ליאת בלון: אנחנו ממשיכים לפסקה קטנה 8, שבעצם עוסקת במצבים שבהם השר מחליט על הליך מכרזי לצורך הענקת רישיון.

ליאת בלון: יש פה שינוי שהוא רק נוסחי, במקום "מכרז" זה ישונה למילים "בהליך תחרותי".

ליאת בלון: שינוי טכני.

רועי ברית: אני אקריא את הסיפא הקטן: בסעיף 8, בסעיף קטן ד'/3 במקום "בדרך של מכרז", יבוא "בהליך תחרותי", במקום "בעל רישיון, יבוא "בעל רישיון הבזק ובמקום "המתמודדים במכרז", יבוא "המשתתפים בהליך התחרותי".

רועי ברית: אני אקריא כבר את הסעיף הקטן הבא?

איתי עצמון: כן, כן.

רועי ברית: אחרי סעיף קטן ד'/3, יבוא הסעיף הבא: ד'/4.

רועי ברית: הוראות ההיתר הכללי החלות על מי שרשום במרשם יחולו גם על בעל רישיון בזק בשינויים המחויבים ויראו אותם כתנאים ברישיון, אלא אם כן נקבע אחרת ברישיון או בתקנות לפי חוק זה.

ליאת בלון: אני אסביר את זה בקצרה.

ליאת בלון: זה בעצם החלה של הוראות ההיתר גם על מי שיספק שירותי בזק מכוח רישיון.

ליאת בלון: ההיתר הוא המחנה המשותף הנמוך ביותר שיחול עלך כל ספקי התקשורת והוא יחול גם על מי שבעצם יידרש לקבלת רישיון למתן השירות שהוא מספק.

איתי עצמון: כן.

איתי עצמון: רק הערה יותר סמנטית, ההיתר הכללי, להבדיל מהמשמעות הפשוטה של המונח, מדובר למעשה בתקנות שיתקין שר התקשורת.

איתי עצמון: אנחנו נבחן אם אין צורך לתקן כאן את המונח ולכתוב שמדובר בהוראות תקנות ההיתר הכללי.

איתי עצמון: כלומר, מדובר בתקנות שמתקין שר התקשורת שיחולו גם על מי שרשום במרשם וגם על בעלי הרישיונות.

איתי עצמון: כלומר על הקבוצה המצומצמת של השירותים שעדיין יהיו חייבים ברישיון אחרי שהתיקון לחוק הזה ייכנס לתוקף.

רועי ברית: אני מקריא את סעיף קטן 10, בסעיף קטן ו':

רועי ברית: פסקה 2 תימחק.

ליאת בלון: סעיף קטן ו' מסדיר בעצם את הסמכות של השר להעניק חסינויות וסמכויות, כשיש שם החרגה בפסקה 2 לגבי בעלי רישיונות מיוחדים.

ליאת בלון: במסגרת האסדרה החדשה אין לנו בעלי רישיונות מיוחדים ולכן אנחנו מוחקים את זה.

ליאת בלון: אני רק אגיד שבהמשך אנחנו נראה שבעצם הסמכות הזאתי נתונה גם למי שפועל מכוח היתר כללי, זאת אומרת שגם לו יוכל השר להעניק סמכויות וחסינויות, סמכויות לכניסה למקרקעים, חסינויות מנזק עקיף שנגרם בעקבות אי אספקת שירות בזק.

רון כץ: יש למישהו הערות?

רון כץ: בבקשה, רק תציגי את עצמך.

מירה סולומון: שמי מירה סלומון ממרכז השלטון המקומי.

מירה סולומון: אנחנו רצינו לדעת איך האסדרה הזו של התנאים וההתמודדות עם מכרזים והחובה להקים תאגידים בצורה נפרדת, איך זה פוגש את הרשויות המקומיות לו יבחרו או יבקשו לתת שירותים בתחומן.

מירה סולומון: איך ההסדר הזה בעצם יחול כשמדובר ברשויות מקומיות?

ליאת בלון: אז אני אסביר.

ליאת בלון: יש כמה הסדרים, אוקיי?

ליאת בלון: יש הסדרים שקבועים בתקנות ויש הסדרים שהם פרטניים.

ליאת בלון: מה שמיוחד ברישיון זה שהוא פרטני לספק מסויים ולכן אם באמת תהיה רשות מקומית שנחשוב שכדאי וצריך, משיקולים שלטובת הציבור, להכניס איזו שהיא הסתייגות או איזו שהיא הוראה לגבי איזו שהיא הפרדה מבנית או חשבונאית – תלוי במה שהשר יצא לנכון, אז נעשה את זה במסגרת הרישיון.

ליאת בלון: נכון לעכשיו.

מירה סולומון: יש לנו מחלוקת כמו שאתם יודעים.

מירה סולומון: אנחנו לא חושבים שזה להיעשות במסגרת הרישיון, זה צריך להיעשות בתקנות של ההיתר, אבל לזה אנחנו נגיע.

מירה סולומון: קודם כל רצינו להבין את המבנה שדיברתם עליו.

ליאת בלון: אז המבנה שמדובר כאן, מדובר על בעלי רישיון, אוקיי?

ליאת בלון: זה תחת הרישיון ורוב האסדרות האלה נעשות ברישיון.

ליאת בלון: בגלל זה הסברתי שסעיף 4 עדיין עוסק בבעלי רישיונות.

רון כץ: אנחנו נשמע את העמדה של השלטון המקומי שהיא מוכרת לגבי תשתיות גם.

רון כץ: אנחנו נגיע לזה ואנחנו נדבר על זה ונראה איך אנחנו פותרים את הסוגייה הזו.

מירה סולומון: פשוט רצינו להבין את ההפרדה התאגידית.

מירה סולומון: האם בהנחה שהוועדה לא תקבל את עמדתינו, אנחנו מקווים שהיא תקבל וזה יגיע למסלול של היתר.

מירה סולומון: אבל בהנחה שהועדה לא תקבל את עמדתנו, האם מצופה שהרשויות המקומיות יקימו תאגידים במיוחד לצורך ההכנסה של הסיבים או שהרשויות יכולות להחליט לעשות את זה בעצמן.

מירה סולומון: זאת אומרת, זה כל מה שרציתי להבין בהקשר לסעיף הספציפי הזה.

ליאת בלון: אני רוצה כן להבהיר שרישיון הוא פרטני לספק תקשורת מסויים.

ליאת בלון: זאת אומרת, זה ממש לא מן הנמנע שכן יידרש לרשות מקומית מסוימת לקבוע איזו שהיא הפרדה מבנית, כי נחשוב שצריך להפריד אותה מהחברה או לא וכן נחשוב אחרת לגבי רשות מקומית אחרת.

ליאת בלון: אבל ואני מסייגת פה בכוכבית, יכול להיות גם שנחשוב אחרת.

ליאת בלון: יכול להיות גם שנחשוב שלא צריך בכלל הפרדה כזאתי לאף רשות.

ליאת בלון: כמו שאמרתי, עוד כשהגענו לוויכוחים בנושא סעיף 2, הדבר הזה צריך להיבחן וצריך להיבחן לעומק.

ליאת בלון: אבל הסמכות להענקת הרישיון היא של השר וככל שהוא יקבע וימצא לנכון לתת הוראה כזאת, היא תהיה ברישיון, אם היא פרטנית.

מירה סולומון: כמו שאמרנו, יש לנו מחלוקת בעניין.

רון כץ: כן, כן.

רון כץ: המחלוקת מובנת ואנחנו נרד אחרי זה לרזולוציות בנושא הזה.

מירה סולומון: תודה.

רון כץ: בואו נמשיך.

רועי ברית: אני אתן הסבר קצר לגבי סעיף 7 להצעת החוק, שמתקן את סעיף 4/א' לחוק התקשורת.

רועי ברית: סעיף 4/א' לחוק התקשורת היום עניינו הסמכה של מעבדות לצורך מתן אישורי suv לציוד קצה.

רועי ברית: ציוד קצה, למעשה כבר שינינו את ההגדרה בסעיף 1 לחוק התקשורת, ציוד קצה לפי התיקון המוצע הוא בעצם ציוד שמתחבר לרשת של ספק מורשה.

רועי ברית: אני אתן דוגמאות שמוכרות כטריוויאליות , לדוגמא מודם, פקס, מכשיר טלפון קווי, אבל גם מכשיר טלפון סלולרי.

רועי ברית: אלו דוגמאות לציוד קצה.

רועי ברית: עכשיו אנחנו רוצים לעשות התאמה בעצם של האסדרה בנושא, להקל ברישוי וגם להתאים את זה לאסדרה שנעשתה בשנים האחרונות של מכשירים אלחוטיים לפי פקודת הטלגרף האלחוטי, כי הרבה פעמים ציוד קצה, כהגדרתו בחוק התקשורת הוא גם מכשיר אלחוטי שמשמעותו, כמשמעותו בפקודת הטלגרפים האלחוטיים.

רועי ברית: בעצם מה שכרגע מוצע, זה שאישור הסוג יידרש רק לצורך סחר בציוד קצה.

רועי ברית: זאת אומרת, אנחנו מאחדים את האסדרה בנושא לפעילות של סחר.

רועי ברית: מי שרוצה לסחור, לייבא לישראל או למכור ציוד קצה, הוא יצטרך לקבל אישור סוג.

רועי ברית: זו תהיה ברירת המחדל וכבר היום שר התקשורת מוסמך לקבוע בצו פטור לשורה ארוכה של סוגים של ציוד קצה והדבר הזה יוותר על קנו.

רון כץ: כמה שהפטור הזה יהיה יותר רחב, כך יוטב למדינת ישראל.

רועי ברית: אז אני אקריא את סעיף 7 להצעת החוק: בסעיף 4/א' לחוק העיקרי:

רועי ברית: לגבי סעיף 1/א', אני מבקש להכניס שינוי קטן : 1/א'.

רועי ברית: על אף האמור בפסקה 1, על העיסוק וסחר בציוד קצה רט"ן, שחלות עליו הוראות סעיף 5 לפקודה לא יחולו הוראות סעיף זה ולא יחולו הוראות לפי סעיף 53/א'.

רועי ברית: אז המשפט האחרון זה התוספת, "ההוראות לפי סעיף 53/א'" זו התוספת, זה הנוסח שלא נמצא בפני הוועדה.

איתי עצמון: מבחינה מהותית מה המשמעות?

רון כץ: כן מה המשמעות של התוספת?

רועי ברית: אז הסבר קצר.

רועי ברית: כמו שאמרתי, אנחנו מייחדים בעצם את האסדרה בנושא.

רועי ברית: הצורך או הדרישה בעצם לקבל אישור סוג היא רק למי שעוסק בסדר בציוד קצה – זה לגבי פסקה 1.

רועי ברית: לגבי פסקה 1/א' המוצעת, היום מכשירי טלפון סלולריים יש צו ייעודי שמסדיר בעצם את הייבוא שלהם לישראל ואת המכירה שלהם בישראל.

רועי ברית: זה צו שהיום הוא ניתן גם מכוח חוק התקשורת ומכוח פקודת הטלגרף האלחוטי, על מנת למנוע כפל בסמכויות ולהקל גם בשינויים העתידיים באסדרה.

רועי ברית: אנחנו בעצם רוצים להחריג ציוד קצה רט"ן מהאסדרה לפי חוק התקשורת ולהסתכל על זה כאל מכשיר אלחוטי כמשמעותו בפקודת הטלגרף האלחוטי וזו המשמעות של התיקון שאנחנו מציעים.

רועי ברית: בעצם, ציוד קצה רט"ן – שזה המכשיר הזה, הוא רק ייחשב למכשיר אלחוטי ותחול לגביו האסדרה שקיימת לגבי מכשירים אלחוטיים.

רון כץ: שהיא בעצם אסדרה קלה יותר?

רועי ברית: כן.

רועי ברית: זה בעצם פטור מ - - - ופטור מחובת קבלת רישיון.

רון כץ: טוב.

איתי עצמון: אני אשלים את הדברים.

איתי עצמון: הייתה הערה שלנו בייעוץ המשפטי של הוועדה שעסקה בהיבט אחר קצת שנוגע לכפל מקורות הסמכות שמכוחם נקבעו הצווים לגבי ציוד קצה.

איתי עצמון: התעוררה בעיה אחת או יותר מבחינת פרשנות הוראות פקודת הטלגרף האלחוטי והוראות חוק התקשורת שבעצם חלו במקביל לגבי הצווים האלה.

איתי עצמון: למשל לגבי אצילת סמכויות, יש הוראות לגבי אצילת סמכות מנכ"ל משרד התקשורת לפקודת הטלגרף ובחוק התקשורת ואני אומר את זה בזהירות.

איתי עצמון: אז כדי שיהיה בכל זאת קו הפרדה ברור בין שני מקורות הסמכות.

רון כץ: אז אתה מחיל?

איתי עצמון: אז לכן חשבנו כן, שנכון יהיה להבחין ולהפריד ובהזדמנות זו לעשות סדר מבחינת הסמכות לקבוע את הצווים.

רון כץ: מצויין.

רועי ברית: טוב אני אקרא את סעיף קטן ב': 1/ב'.

רועי ברית: במקום הרישא על המילים "..

רועי ברית: ציוד קצה שטרם ניתן לגביו אישור סוג.

רועי ברית: .", יבוא "אדם המבקש לעסוק בסחר בציוד קצה שטרם ניתן לגביו אישור סוג".

רועי ברית: כאמור, זה מסדיר את החובה או הדרישה שאדם שמבקש לעסוק בסחר בציוד קצה יידרש לקבל אישור סוג ממשרד התקשורת, אלא אם כן נקבע פטור לכך.

רון כץ: מה קורה היום?

רועי ברית: היום החובה חלה רק על ציוד שמתחבר לרשת בזק ציבורי, כלומר לבעל רישיון כללי לפי חוק התקשורת.

רועי ברית: בפועל מרבית הסוגים של הציוד הם פטורים היום מאישור סחר.

רון כץ: אז בעצם אנחנו, התיקון הזה מה?

רון כץ: איך הוא משנה את המציאות הקיימת היום?

רועי ברית: הוא מרחיב את ההגדרה של ציוד קצה גם ביחס למכשירים שמתחברים לרשתות התקשורת של ספקים מורשים באשר הם ולא רק בעלי רישיון כללי לפי חוק התקשורת וזה מצמצם את הדרישה רק ביחס למי שעוסק בסחר כמו שאמרתי.

רועי ברית: היום, מה שקורה בחוק התקשורת הוא שבעצם כל אדם, לפני שהוא מחבר את מכשיר הטלפון או את ציוד הקצה לרשת, הוא צריך לוודא שיש אישור סוג מתאים, אז עכשיו אנחנו בעצם באים ומחילים מחדש את האסדרה, מאחדים אותה רק לסוחרים.

רועי ברית: ההנחה היא שהסוחרים יביאו ציוד שהוא תקין ואז אפשר לחבר אותו לכל רשת בלי צורך באישור - - -.

רון כץ: אוקיי.

רועי ברית: פסקה 3 להבנתי נמחקת?

רועי ברית: אנחנו לא מביאים אותה.

רועי ברית: סליחה, אני אקריא את הנוסח המתוקן: בסעיף קטן ד'/3, במקום א.

רועי ברית: הרישא, עד המילים "..

רועי ברית: אינו טעון אישור סוג.

רועי ברית: ." תסומן כפסקה א'/1.

איתי עצמון: לא במקום, זה הרישא עד המילים "אינו טעון אישור סוג" תסומן כפסקה א'/1.

רועי ברית: ב.

רועי ברית: הסיפא החל במילים "..

רועי ברית: השר רשאי לקבוע..", תסומן כפסקה 2 ובה במקום "..

רועי ברית: לסוגים מסוימים נוספים של ציוד קצה.

רועי ברית: .", יבוא "לסוגי ציוד קצה כפי שיקבע, שאינם מהסוג האמור בפסקה אחת".

רועי ברית: ג.

רועי ברית: אחרי פסקה 2 יבוא "השר רשאי לקבוע הוראות לעניין חובת דיווח ושמירת מסמכים שתחול על מי שעוסק בסחר בציוד קצה, כאמור בפסקאות 1 ו-2".

רועי ברית: אני אתן הסבר קצר, כמו שאמרתי הדרישה היא כרגע לפי' ההצעה זה שכל עוסק בסחר יצטרך לקבל אישור סוג לכל דגם של ציוד קצה שהוא שוכר בו, אבל החוק מסמיך את שר התקשורת עוד היום לקבוע בעצם פטור לסוגים מסוימים של מכשירים.

רועי ברית: אנחנו מרחיבים פה את הסמכות של השר לקבוע פטור כאמור ומסמיכים אותו גם לקבוע חובות דיווח או שמירת מסמכים, זאת למקרה שנצטרך לעשות אכיפה או בירור כל שהוא וגם זה בעצם מקביל לתיקונים שנעשו בעבר בפקודת הטלגרף האלחוטי ביחס למכשירים אלחוטיים.

רון כץ: אוקיי.

איתי עצמון: התיקום שנערך כאן הוא תיקון מבני שנועד בעצם להבחין בין ציוד קצה שהוא ציוד רט"ן לבין סוגים נוספים של ציוד קצה ואילו הוראות יחולו על איזה סוג ציוד.

רון כץ: עושים סדר.

איתי עצמון: כן.

איתי עצמון: זאת המשמעות בעצם של תיקוני הנוסח שאתם רואים כאן שמסומנים ב"עקוב אחר שינויים".

רועי ברית: 4.

רועי ברית: בסעיף קטן ד'/4 המילים "הכללי של משרד התקשורת" יימחקו.

רועי ברית: נדמה לי שהתיקון הזה הוא בגלל שינוי או הוספת הגדרה של המנהל הכללי של משרד התקשורת בסעיף אחד.

ליאת בלון: אוקיי.

ליאת בלון: אני ממשיכה לסעיף 8.

ליאת בלון: קודם כל, הסעיף הזה בעצם מסדיר את הרישום במרשם, בסדר?

ליאת בלון: אני רוצה רגע להסביר שברירת המחדש באסדרה החדשה תהיה רישום במרשם.

ליאת בלון: כמו שאמרתי, זה המחנה המשותף הנמוך ביותר ולכן עכל ספק יפעל לפי התקנות האלה, תקנות ההיתר.

ליאת בלון: אנחנו רוצים שזה כן ינוהל בתוך איזה שהוא מרשם שינהל מנהל המשרד וכל המרשם הזה יהיה בעצם שקוף לציבור, אוקיי?

ליאת בלון: כדי שכל ספק שרוצה יוכל להיכנס ולראות איזה ספקים נוספים יש, כמובן בכפוף לחופש המידה וכו''', אם יש הסתייגויות.

ליאת בלון: אז אני אקריא סעיף, סעיף וזה בעצם סעיף ארוך שמסדיר את כל הפעילויות עם המרשם.

איתי עצמון: רק שאלה מקדימה לפני כן, אז בעצם כלומר המרשם יכלול את אותם נותני שירותי בזק שיחולו עליהם תקנות ההיתר ובעלי הרישיונות לא נכללים במרשם כי בעצם המרשם נועד יותר לצרכים של המשרד או שיש לו גם איזה שהוא.

ליאת בלון: קבלני הרישיונות לא ייכללו במרשם, אבל כן תהיה הפנייה.

איתי עצמון: לא, הם לא ייכללו במרשם אבל יש איזה שהוא פרסום על מי הם בעלי הרישיונות?

ליאת בלון: קודם כל באתר כבר היום יש פרסום ובתוך הרישיונות שלהם תהיה הפנייה לתקנות.

ליאת בלון: זאת אומרת, ההוראות שנכתבו במסגרת ההיתר יחייבו אותם בתור בסיס, לפני השלמה על ידי ההוראות ברישיון.

איתי עצמון: שזה בעצם הסעיף או אחד הסעיפים הקודמים שעליהם דנו.

ליאת בלון: נכון, נכון בדיוק.

ליאת בלון: 8/א'.

ליאת בלון: במקום סעיף 4/א'/1 לחוק העיקרי יבוא, "המרשם וההיתר הכללי 4/א'/1/א'.

ליאת בלון: המנהל מנהל מרשם של נותני שירותי בזק החייבים ברישום לפי סעיף 2/א'.

ליאת בלון: המרשם יהיה פתוח לעיון הציבור ויפורסם באתר האינטרנט של משרד התקשורת.

ליאת בלון: סעיף ב' נמחק אז עברנו ל-ב/1,

איתי עצמון: הוא בעצם עבר למקום אחר.

ליאת בלון: כן, כן, למרות שאפשר לשנות פה את המספור.

רון כץ: שזה בעצם יהיה ב'?

ליאת בלון: כן אבל נעשה את זה את זה אחר כך.

ליאת בלון: 8/ב'/1.

ליאת בלון: לא יגיש אדם בקשה לרישום במרשם, אלא אם כן מתקיימים בו כל התנאים האמורים בפסקאות 1-3לסעיף ג' ובהתאם להוראות, ככל שנקבעו, לפי סעיף קטן ד'/1.

ליאת בלון: תיכף נבין מה זה ההוראות האלה, כשנמשיך להקריא.

איתי עצמון: אז שינית את המספור לעומת הנוסח שהיה בהתחלה.

ליאת בלון: נכון, אצלכם מופיע ב ו-ו', אני שיניתי ל-ד'/1, בהתאם למספור החדש.

איתי עצמון: מופיע לנו ד' ו-ב', אבל בסדר.

ליאת בלון: אז זה צריך להיות ג' ו-ד'/1, זה המתוקן, בסדר?

ליאת בלון: הגיש אדם בקשה, לפי סעיף קטן ב'/1, ירשום אותו המנהל במרשם בתוך 10 ימים עבודה ובתנאי שמתקיימים בו התנאים שלהלן, אלא אם כן סבר שאין לרשמו משיקולים שבטובת הציבור, כאמור בסעיף 4/ב'/1/א' ורשאי הוא לדרוש מהמבקש לצורך זה מידע ומסמכים נוספים.

ליאת בלון: 1.

ליאת בלון: הוא אינו קטין או פסול דין.

ליאת בלון: 2.

ליאת בלון: הוא אזרח ישראלי, תושב ישראל, תאגיד שהתאגד ונרשם בישראל או תאגיד שהתאגד מחוץ לישראל ונרשם כחברת חוץ, לפי סעיף 346 לחוק החברות.

ליאת בלון: 3.

ליאת בלון: לא מתקיים בו תנאי מהתנאים המנויים בסעיף 6/א'/4 או 5.

איתי עצמון: מה זה התנאים האלה?

ליאת בלון: התנאים האלה אלו אותם התנאים שבהם מבקש אינו מצוי בחדלות פירעון אם הוא יחיד ואינו בהליכי פירוד או כינוס נכסים.

ליאת בלון: יש לנו נוסח מדויק יותר לזה, אז אם אתם רוצים אפשר להקריא גם אותו.

ליאת בלון: אנחנו במקום להפנות לסעיף 6, אנחנו נכתוב את התנאים האלה כאן ואז, בסעיף 6 נפנה לסעיף הזה, שזה יותר נכון.

איתי עצמון: את יכולה להגיד רק את במהות על מה מדובר?

ליאת בלון: כן.

ליאת בלון: במהות אמרנו שלא יכול להירשם מי שהוכרז כפושט רגל או נמצא באיזה שהם הליכי פירוק או מי שהוכרז כיחיד חדל פירעון.

ליאת בלון: אולי אני אקריא לפרוטוקול את הנוסח המתוקן.

ליאת בלון: סעיף 3 יהיה: "הוא אינו מצוי בהליכי חדלות פירעון, כהגדרתם בחוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי תשע"ח 2018 או בהליכי פשיטת רגל לפי הליכי פשיטת רגל בנוסח החדש תש"מ 1980" ולגבי תאגיד "היה ספק מורשה תאגיד, הוא לא החליט על פירוקו מרצון וביהמ"ש מינה לו כונס נכסים או ציווה על פירוקו".

ליאת בלון: בסדר?

ליאת בלון: שני הסעיפים האלה בעצם ייכנסו במקום פסקה שלוש.

רון כץ: ברשות

רון כץ: כם יש לנו התייחסות בזום.

רון כץ: אהרון פלקסר מהטלוויזיה הקהילתית נמצא איתנו.

אהרון פלקסר: כן אני נמצא איתכם ואני האמת - - -

רון כץ: א

רון כץ: הרון אני רק אחדד אותך, אני רציתי לשמוע אותך לפני שאנחנו עושים הפסקה.

רון כץ: אם יש לך הערה ספציפית לגבי הסעיף הזה.

אהרון פלקסר: זהו, שזה לא בדיוק.

אהרון פלקסר: אני כאן כדי לוודא שמשרד התקשורת לא רוצה להפסיק תמיכות בעבודות שקשורות לטלוויזיה הקהילתית.

רון כץ: אז לא, זה לא הנושא של הדיון כרגע.

רון כץ: אתה מוזמן להמשיך לעקוב אחרי הדיון ואם יהיו לך שאלות ספציפיות לגבי סעיפים שאנחנו דנים בהם, אני אשמח להשיב לך את זכות הדיבור.

אהרון פלקסר: אוקיי, תודה.

רון כץ: תודה רבה.

רון כץ: בואו נמשיך.

ליאת בלון: אני רק יבהיר לגבי סעיף ג', הרעיון הוא שזה יהיה רישום בתוך עשרה ימי עבודה, רישום מהיר לאחר שאנחנו מוצאים שמתקיימים התנאים וזאת בשונה מרישיון, שבו אנחנו בודקים הרבה בדיקות מעמיקות לפני מתן הרישיון.

ליאת בלון: כל האסדרה החדשה מתבססת על הסרת חסמים, כמה שיותר מהר להירשם, להתחיל לספק והפיקוח יהיה בדיעבד.

רון כץ: מצויין.

איתי עצמון: מה זה שיקולים שבטובת הציבור?

ליאת בלון: זה חריג, היה ובאמת נמצא שיש איזה שיקול שאנחנו לא חשבנו עליו.

ליאת בלון: זה די סעיף סל, שמשאיר לנו שיקול דעת למקרה קיצון שלא חשבנו עליו, שזה לא נופל בגדר התנאים האלה ועדיין אנחנו חושבים שצריך לא לרשום אותו.

איתי עצמון: זאת אומרת שיכול להיות שעדיין מתקיימים בו אותם התנאים שעכשיו הבאת, אבל יש בעצם שיקולים נוספים שבשליהם אתם תסרבו לרישום.

ליאת בלון: נכון.

ליאת בלון: זה צריך להיות מאוד מאוד חריג כמובן, אבל כן, השארנו סעיף סל מהחשש שהתנאים האלה יתקיימו אבל עדיין יהיה איזה משהו שנחשוב שבגללו.

איתי עצמון: למשל, כמו מה?

ליאת בלון: אין לי רעיון לזה, אבל זה יכול להיות אולי מישהו שאנחנו יודעים שעשה איזו שהיא עבירת הונאה מאוד גדולה, למרות שמרשם פלילי זו עילה לביטול, זו לא עילה לכניסה.

ליאת בלון: אבל אם אנחנו כבר בשלב הזה נדע שהוא עשה איזו שהיא פגיעה צרכנית גדולה או משהו יכול להיות שזה יגיע עד כדי כך.

איתי עצמון: ישנם שיקולים ביטחוניים גם בהקשר הזה?

ליאת בלון: יש שיקול ביטחוני, שמתואם עם גורמי הביטחון.

ליאת בלון: כל ספק ייבדק, הם גם הסכימו לזה שהם יעמדו בלוחות הזמנים האלה, זו איזו שהיא בדיקה ראשונית כדי שהם יוכלו להרים לנו דגל אדום במידה ויש איזה שהוא חשש.

איתי עצמון: אבל בעצם מה שאני מנסה להבין הוא מקור הסמכות לבדיקה כזאתי.

איתי עצמון: כי אם יש כאן בעצם תנאים מקדמיים שאותם אתם תבדקו, אבל נערכת עוד איזו שהיא בדיקה.

ליאת בלון: זה יהיה במסגרת טובת הציבור.

איתי עצמון: אבל איך תדעו?

ליאת בלון: איך נדע מה?

איתי עצמון: איך תדעו שיש טעמים כאלה, שיש טעמים שבטובת הציבור שבעצם בשלהם ראוי לא לרשום.

ליאת בלון: אם מערכת הביטחון תודיע.

ליאת בלון: מערכת הביטחון אמורה להיות מסונכרנת למרשם, היא רואה את הספק והיה והיא מוצאת שיש איזו שהיא בעיה ביטחונית היא מודיעה לנו, מרימה לנו דגל אדום ומבחינתנו, במסגרת טובת הציבור אנחנו נעצור את הרישום.

ליאת בלון: זאת אומרת, מניין הימים ייפסק ואנחנו נבדוק את זה יותר לעומק.

רון כץ: איתי מודאג בצדק לגבי הפיקוח על המנגנון העמום הזה, איך בסופו של דבר אנחנו, מה האינדיקציה בסופו של דבר – שלנו, לדעת מהי טובת הציבור בנושא הזה?

רון כץ: כלומר, הם אומרים, אתם מקבלים את המידע ושם זה.

ליאת בלון: תראו, אנחנו לא רוצינו לצמצם את טובת הציבור רק לשיקולים ביטחוניים.

ליאת בלון: כי אם רצינו לאפשר גם שיקולים אחרים, צריך לזכור שגם היום שיקולים שבטובת הציבור זה אחד התנאים למתן רישיון, זה משהו שמאוד מאוד קשה להגדיר אותו, אין איזה מסמך שהגדרנו אנחנו כל פעם בוחנים מחדש בקשה.

ליאת בלון: אין ספק שעניין ביטחוני ייכנס בטובת הציבור, הוא צריך לעלות לכדי משהו שמעורר פגיעה בטובת הציבור והוא ייכנס במסגרת הסל של טובת הציבור.

איתי עצמון: אני אחדד רק את השאלה, אני שואל יותר רק לגבי מקור הסמכות.

איתי עצמון: כלומר, האם זה ברור מההוראה הזו שעכשיו הקראת, שבאמת יש סמכות לערוך את אותה הבדיקה המקדמית כי היא לא מעוגנת באיזה שהם תנאים מקדמיים.

איתי עצמון: כלומר אלו בעצם תנאים לסירוב לרישוי.

ליאת בלון: נכון.

איתי עצמון: השאלה שלי היא שאני פשוט תוהה אם לא נכון היה לנסח את זה פוזיטיבית.

ליאת בלון: אנחנו בכוונה רצינו להשאיר את טובת הציבור כמשהו חריג מאוד.

ליאת בלון: זאת אומרת, זה היה אלא אם כן - - - כי אני לא אבדוק עכשיו.

ליאת בלון: אני רוצה רגע להסביר, המרשם הוא משהו אוטומטי והמטרה של זה היא שזה יעבוד מהר, זה יסונכרן עם ההערכות ויכול להיות שחלקן.

ליאת בלון: את רוב התנאים האלה יבדקו בכלל מה ההערכות, אוקיי?

ליאת בלון: כי היום אם אתה מתחבר למרשם האוכלוסין אתה יכול מהר מאוד לדעת אם זה אזרח ואתה יכול מהר מאוד לדעת את הגיל.

ליאת בלון: אז יש כאן לא מעט תנאים שאנחנו בכלל לא נצטרך להידרש לבדיקה, אלא נאפיין מערכת שתאפשר לנו להוציא מיד דגל אדום כשאחד מהתנאים לא מתקיימים ולכן הרעיון היה שזה לא יהיה כמו ברישיון שמגיעה בקשה ואנחנו מתחילים.

רון כץ: אנחנו מבינים אבל כן כדאי לחשוב גם על הצד החיובי של הנושא הזה וכן אולי כדאי לנסות לחשוב מה הקריטריונים.

רון כץ: לא חייב עכשיו לגבי.

ליאת בלון: קריטריונים לטובת הציבור?

רון כץ: על מה, כשאומרים לטובת הציבור מה שזה אומר, זה מאוד רחב.

ליאת בלון: נכון.

רון כץ: אבל צריכים לנסות לתחום אותו לאיזו שהיא, כי כשאנחנו משאירים משהו כל כך עמום, בייחוד בצד השלילי של הנושא, זה קצת לא, זה מרגיש לא נוח.

ליאת בלון: אבל כאן אנחנו לא חוקרים את טובת הציבור, זה מנוסח ב"אלא אם כן מצא", זה צריך להיות משהו חריג שהגיע אלינו.

רון כץ: אז זהו, כשאומרים משהו חריג זה קצת לא, זה רחב.

רון כץ: אבל בסדר, אני מבין את הסיטואציה פה, זו סיטואציה - - -

איתי עצמון: אני חושב שזאת תשתית שקבועה בלא מעט דברי חקיקה.

ליאת בלון: גם חקיקה וגם עובדים לפיה, זאת אומרת.

רון כץ: כן, הסיטואציה ברורה אבל.

איתי עצמון: בטח בהתחשב בכך שמדובר בתשתית חיונית בסופו של דבר, אבל אני לא חושב.

איתי עצמון: אני חושב שיש מקום לזה, אני פשוט רציתי לוודא יותר את מקור הסמכות הפורמאלי לערוך את הבדיקה הזאת.

ליאת בלון: של טובת הציבור?

איתי עצמון: כן.

ליאת בלון: אז הסמכות נמצאת כאן, שאתה יכול לא לרשום אותו אם זה עולה בפגיעה של טובת הציבור.

רון כץ: אני אנצל את השיח לתת לכם להמשיך לדבר ואנחנו נצא להפסקה.

רון כץ: הוועדה תחזור בשעה 11:30 שלא נאחר.

רון כץ: תודה רבה.

איתן גינזבורג: אני מתכבד לחדש את ישיבת וועדת הכלכלה.

איתן גינזבורג: אנחנו אחרי שהסתיים הדיון על סעיף 7 אני אעלה אותו להצבעה, מי שבעד הסעיף ירים את ידו.

איתי עצמון: איזה סעיף?

איתן גינזבורג: סעיף 7, הסעיף בו נעצר הדיון .

איתי עצמון: סעיף 7 כן.

איתן גינזבורג: יודע מה, אני מציע שנחכה לרון כץ.

איתן גינזבורג: בואו נמשיך.

איתי עצמון: אז בעצם הוועדה הייתה באמצע הדיון בסעיף 4/א'/1 המוצע, שעניינו המרשם וההיתר הכלל ואנחנו עסקנו בעצם.

איתן גינזבורג: אני אמליץ לרון אם הוא רוצה בסוף הדיון שנצביע לאישור על כל הסעיפים שיאושרו, לא עכשיו כי זה לא ראוי.

איתן גינזבורג: כן, אז בואו 4/א'/1?

איתי עצמון: כן, אני רק אזכיר איפה היינו, סעיף 4/א'/1, שעניינו המרשם וההיתר הכללי שעוסק בין היתר בתנאים לרישום ואנחנו דנו בשאלה האם יש לעגן במפורש את הבחינה של שיקולים שבטובת הציבור במסגרת הרישום.

איתי עצמון: כלומר שזו לא תהיה עילה לסירוב, אלא, כפי ששמענו כאן, אכן אמור להתבצע איזה שהוא תהליך בעניין בחינת הבקשה, שבין היתר מעבירים את הפרטים של מי שמבקש רישום גם מגורמים ביטחוניים, כדי שיבדקו האם יש טעמים מיוחדים שבשלהם אין לרשום את אותו גוף הנרשם.

איתן גינזבורג: רק אני אגיד לצופים ולפרוטוקול, מי שיצפה בזה וישאל אותי או יתהה איך אני פתאום מנהל את הדיון הזה ומה אני מבין בחוק הזה וכולי.

איתן גינזבורג: אז בכל זאת יש לי נגיעה מסוימת לחוק הזה, כמי שהיה שר התקשורת והביא אותו בקריאה ראשונה, אז אני מכיר את החוק, מבין ויודע מה כתוב בו.

איתן גינזבורג: שלא יחשבו שאני באתי פה רק לזה ושלא יגידו פה שאני דן במשהו שאני לא - - - לגמרי.

איתן גינזבורג: אז זהו, גילוי נאות והפגת חששות.

איתן גינזבורג: כן, בבקשה.

ליאת בלון: אני רק אעיר בתשובה להערה של איתי, אנחנו נצטרך למצוא איזה שהוא נוסח, כדי לראות באמת איך אנחנו עושים את השקילה הזאת של שיקולים שבטובת הציבור, מכיוון שהדברים גם ייעשו דרך מערכות ממוחשבות אז אני צריכה לראות איך אני מוצאת נוסח רך, נתאם אותו בהמשך.

ליאת בלון: אני ממשיכה לסעיף.

איתי עצמון: בינתיים בשלב זה אנחנו, הוועדה לא תצביע על זה.

ליאת בלון: אז רק על ג', אפשר להשאיר אותו בחוץ.

איתי עצמון: אוקי.

ליאת בלון: אני ממשיכה לסעיף ד'.

רועי ברית: כן, אני אקריא את סעיף קטן ד' המוצע: ד.

רועי ברית: מצא המנהל כי מתקיימות נסיבות שבשלהן אין לרשום את המבקש, כאמור בסעיף קטן ג', יודיע על כך למבקש בכתב בתוך התקופה האמורה באותו סעיף קטן, בצירוף נימוקים וייתן לו הזדמנות לטעון את טענותיו בסמוך לאחר מתן הודעה כאמור.

ליאת בלון: אז זה בהמשך לג', אם אנחנו מוצאים שלא מתקיימות הנסיבות, אז אנחנו כמובן עוצרים את הרישום במרשם ומאפשרים לו לטעון את טענותיו בנושא.

רועי ברית: ד'/1.

רועי ברית: השר רשאי לקבוע הוראות לגבי אופן ניהול המרשם והוראות לעניין הגשת הבקשה לרישום במרשם, הפרטים שיכללו בה והמסמכים שיצורפו אליה.

ליאת בלון: אז השר ייקבע הוראות לעניין אופן ניהול המרשם, לעניין הגשת בקשה לרישום.

איתי עצמון: הוא רשאי לקבוע, לא בכוח רק אם יהיה צורך.

ליאת בלון: כן, הוא רשאי לצורך ההוצאה של האסדרה הזאתי לפועל הוא יצטרך לקבוע וההיתר הכללי יכלול הוראות שנוגעות לכל מי שרשום במרשם.

ליאת בלון: אוקיי?

ליאת בלון: אנחנו לא עושים אבחנות.

ליאת בלון: כל ספק, מכוח הרישום במרשם יהיה מחויב לאותן תקנות היתר.

רועי ברית: << יור >> ה.ה.ה.

רועי ברית: ה.

רועי ברית: השר רשאי לקבוע בתקנות תנאים, הגבלות וחובות שיחולו על מי שרשום במרשם ובכלל כך הוראות בעניינים שהשר מוסמך להתקין תקנות בעניינם – בחוק זה ההיתר הכללי ובכלל זה, ההוראות בעניינים האמורים בסעיף 4/ד'2.

רועי ברית: בהיתר הכללי רשאי השר לקבוע הוראות שיחולו לגבי כל הרשומים במרשם או לגבי חלק מהם, בהתאם לסוגי השירותים ומאפייניהם.

רועי ברית: לקביעת ההיתר הכללי לפי סעיף קטן זה יביא השר בחשבון, בין השאר את השיקולים הפורטים בסעיף קטן 4/ב' בשינויים המחויבים.

ליאת בלון: זה ברור, אני יכולה אולי רק לחדד.

ליאת בלון: סעיף 4/ב' זה השיקולים שבמתן רישיון לטובת הציבור, תחרות, מדיניות הממשלה בחוק הבזק.

איתי עצמון: ועוד חידוד, בעקבות ההערה שלנו.

איתי עצמון: אנחנו הבנו גם מכם בשיחות מקדימות שההיתר הכללי, יכול שיכלול התייחסות גם לנושאים אחרים שמוסדרים בחוק מכוח סעיפים אחרים ולכן חשבנו שיהיה נכון להוסיף את התוספת ובכלל זה הוראות בעניינים שהשר מוסמך להתקין תקנון בעניינם לפי חוק זה, זאת כמובן ככל שהם רלוונטיים למי שרשום במרשם ומי שיחולו עליו תקנות ההיתר הכללי וגם כאן, אני מציע שבמקום ההיתר הכללי, לשנות ל- "תקנות ההיתר הכללי", זה השינוי שדיברנו עליו קודם לכן, כך שיהיה מובן שלא מדובר על היתר במשמעות הפשוטה של מסמך שניתן לגורם ספציפי אלא על הוראות כלליות שיחולו על כל מי שרשום במרשם.

ליאת בלון: מקובל עלינו התיקון.

רועי ברית: ו.

רועי ברית: הזכויות המוקנות למי שרשום במרשם מכוח הרישום במרשם ומכוח ההיתר הכללי אינן ניתנת להעברה, לשעבוד או לעיקול.

ליאת בלון: סעיף דומה לסעיף שקיים היום ברישיונות, הזכות להירשם במרשם והזכויות הנובעות לכך הן אישיות והן לא ניתנות להעברה.

רועי ברית: ז.

רועי ברית: על היתר כללי ועל מי שרשום במרשם, יחולו הוראות סעיף 4/ו' בשינויים המחויבים.

ליאת בלון: 4/ו' זה הענקת סמכויות וחסינויות.

ליאת בלון: כמו שאמרתי כשדיברנו על זה מקודם, גם לספקים מורשים השר יהיה רשאי להעניק סמכות או חסינות.

ליאת בלון: סמכות מכניסה למקרקעין וחסינות מנזק עקיף.

איתי עצמון: ולעומת הנוסח שפורסם ברשומות, אנחנו הצענו למחוק התייחסות לסעיפים שלהבנתנו לא היו רלוונטיים למי שרשום במרשם ולכן בעצם מה שנותר כאן זה רק סעיף 4/ו'.

איתן גינזבורג: זה מקובל עליכם?

ליאת בלון: כן, כן.

איתן גינזבורג: הלאה.

רועי ברית: ח.

רועי ברית: השר רשאי לתת הוראת מנהל למי שרשום במרשם בעניינים שבסמכותו לקבוע לפי סעיף קטן ה' בהיתר הכללי.

רועי ברית: מצא כי מתקיימים טעמים מיוחדים המצדיקים מתן הוראה פרטנית לאותו האדם הרשום במרשם ובלבד שנתן לו הזדמנות לטעון את טענותיו.

רועי ברית: תן השר הוראה כאמור, יפרסם אותה לציבור באתר האינטרנט של משרד התקשורת ויציין זאת במרשם ובלבד שלא יציין פרטים שהם בגדר מידע שרשות ציבורית מנועה מלמסור לפי סעיף 9/א' לחוק חופש המידע תשנ"ח, 1998 ורשאי הוא שלא לפרסם פרטים שהם בגדר מידע שרשות ציבורית אינה חייבת למסור לפי סעיף 9/ב' לחוק האמור.

רועי ברית: הוראת מנהל שניתנה לפי סעיף זה, יראו אותה לגבי בעל ההיתר הכללי שלו ניתנה ההוראה, כהוראה בהיתר הכללי.

איתן גינזבורג: שאלות?

איתי עצמון: קודם כל הסבר בבקשה.

ליאת בלון: הוראת מנהל פרטנית זה למי שרשום במרשם, אם יש איזו שהיא סיבה לתת לו הוראה ספציפית.

ליאת בלון: לא רישיון, אלא הוראה ממוקדת בנושא מסויים בנושא מסויים אז היא תינתן, היא כמובן תיכלל בתוך המרשם ובתוך המאגר, כדי שאפשר יהיה לראות בכפוף לחוק חופש המידע כמו שכתוב בסעיף.

איתי עצמון: ולמה צריך להגיד שהוראה כזאת פרטנית רואים אותה כהוראה שנקבעה בתקנות ההיתר?

איתי עצמון: כלומר, זו הוראה פרטנית שהיא מחייבת מטבע הדברים למי שניתנה לו ההוראה.

ליאת בלון: אז ההיתר הוא בעצם תקנות והוראת מנהל צריך שיבינו, שאותו הספק יבין שחלה עליו ההוראה הזאת כחלק מההיתר.

ליאת בלון: הוא לא יכול להגיש ש"בגלל שהיא פרטנית או בגלל שהיא ניתנה רק לי אז היא לא", כי אנחנו בסופו של דבר כל האסדרה הזאת מתבססת על המרשם והיה חשוב.

איתי עצמון: אבל זאת המשמעות, יש פה משהו שהוא, אני לא לחלוטין מבין את ההוראה הזאתי כאן בסיפא של סעיף קטן ח', כי הרי זאת המשמעות – המשמעות היא של הוראה פרטנית היא שהיא, בנוסף להוראות הכלליות צריך יהיה וצריך לחדד איזו שהיא נקודה מול אותו הספק באופן ספציפי.

ליאת בלון: נכון.

איתי עצמון: ואז אתם אומרים "..

איתי עצמון: הוראת מנהל שניתנה לפי סעיף קטן זה יראו אותה לגבי בעל ההיתר..", זה לא בעל ההיתר, זה בעצם מי שרשום במרשם, כי אין היתר.

איתי עצמון: אין היתר במשמעות של מסמך מסויים.

ליאת בלון: הפועל מכוח ההיתר.

איתי עצמון: כן.

איתי עצמון: רואים אותה כהוראה בתקנות, אז אני לא יודע כי התקנות חלות על כולם, אבל ההוראה היא ספציפית.

ליאת בלון: כן אבל מבחינתו, מבחינת הספק, ההוראה הזאת צריכה להיות באותו מדרג נורמטיבי כמו בתקנות.

ליאת בלון: הוא צריך להבין שבגלל שזו הוראת מנהל זה לא משהו שהוא פחות מבחינה נורמטיבית.

איתי עצמון: ולצורך האכיפה?

ליאת בלון: גם, גם כן.

איתי עצמון: אוקיי.

איתי עצמון: עוד חידוד קטן, אני רגע חוזר לסעיף קטן ז'.

איתי עצמון: למעשה צריך לתקן "שם על מי שרשום במרשם יחולו הוראות סעיף 4/ו' בשינויים המחויבים" וזה לא על תקנות ההיתר.

איתי עצמון: בעקבות השינויים שעשינו ומחיקת הסעיפים.

ליאת בלון: רגע איתי, איפה?

איתי עצמון: זה צריך להיות "על מי שרשום במרשם, יחולו הוראות סעיף 4/ו' בשינויים".

ליאת בלון: נכון, נכון.

ליאת בלון: מקובל.

איתן גינזבורג: יש עוד משהו?

איתן גינזבורג: טוב נתקדם לביטול סעיף 4/א'/2, 9.

רועי ברית: 9.

רועי ברית: סעיף 4/א'/2 לחוק העיקרי בטל.

ליאת בלון: סעיף 4/א'/2 עוסק במעמד של בעל רישיון לאחר שניתן לו היתר או פטור, זה סוג של הוראות מעבר.

ליאת בלון: כל הוראות המעבר לגבי האסדרה הזו ייקבעו בסעיף נפרד בסוף ולכן כרגע הוא מיותר.

איתן גינזבורג: אוקיי, הלאה.

רועי ברית: 10.

רועי ברית: תיקון סעיף 4/ג' בסעיף 4/ג' לחוק העיקרי: 1.

רועי ברית: במקום כותרת השוליים יבוא "אגרות לרישיונות ולרישום במרשם".

רועי ברית: 2.

רועי ברית: בסעיף קטן א', במקום פסקה 1 יבוא "1.

רועי ברית: אגרה בעד הגשת בקשה לרישיון או לרישום במרשם או בקשה לחידושם".

רועי ברית: 2/ב'.

רועי ברית: במקום פסקה 3 יבוא "דרכים ומועדים לתשלום האגרות, לרבות אופן עדכון סכומיהן בהתאם, בהתאם לשינוי במדד המחיר לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה וכן תשלום של הפרשי הצמדה, ריבית פיגורים והוצאות גבייה על אגרה שלא שולמה במועדה.

רועי ברית: 3.

רועי ברית: בסעיף קטן ב' או לפיו, יבוא "או לפי ההיתר הכללי, לפי העניין".

ליאת בלון: זה באמת הסעיף שמסדיר את האגרות לבעלי רישיון.

ליאת בלון: הסעיף שמסדיר את האגרות לבעלי היתר כללי – לא באסדרה החדשה אלא בחקיקה הקיימת, מוגדר בסעיף אחר וכאן בעצם מוצע לאחד את זה ולהחיל את זה גם על ספק מורשה, היינו להכיל בסעיף 4/ג' גם את נושא האגרות ואת הסמכות של השר לקבוע אגרות ודרכי תשלומים גם על מי שפועל מכוח היתר.

איתי עצמון: אני רוצה רגע לשאול לגבי התיקון שלכם בסעיף קטן ב', אנחנו גם דיברנו על זה אתמול בישיבה הפנימית שערכנו.

איתי עצמון: אם אני משלב את התיקון, בחוק העיקרי היום כתוב בסעיף קטן ב' כתוב "..

איתי עצמון: בתקנות כאמור בסעיף קטן א', רשאי השר לקבוע כי יראו כל תשלום ששולם כתנאי למתן רישיון או לפיו או לפי ההיתר הכללי, לפי העניין לפני תחילתן של התקנות האמורות כאגרה שנקבעה בהן..".

איתי עצמון: עכשיו לא כל כך הבנתי למה הסעיף הזה רלוונטי לתקנות שנוגעות לאגרות לרישום במרשם?

ליאת בלון: כי השר רשאי לקבוע שהאגרות הן כתנאי לרישיון.

ליאת בלון: אנחנו רוצים שזה יכול להיות גם תנאי לרישום במרשם.

ליאת בלון: זאת אומרת, שנקבע את התקנות.

איתי עצמון: לא, אבל מחקתם בנוסח שהופץ לדיון, זה נמחק הקטע הזה.

ליאת בלון: ".

ליאת בלון: .

ליאת בלון: או לפי ההיתר הכללי, לפי העניין.

ליאת בלון: .", אם ההיתר הכללי יקבע את זה כתנאי.

איתי עצמון: אבל כתנאי למה?

איתי עצמון: ההיתר הכללי הוא תקנות.

ליאת בלון: אני קוראת מהנוסח המשולב.

ליאת בלון: "..

ליאת בלון: בתקנות כאמור בסעיף קטן א', רשאי השר לקבוע כי יראו כל תשלום ששולם כתנאי למתן רישיון או לפיו, או.."

איתי עצמון: זה פשוט לא מסתדר.

ליאת בלון: זה צריך להיות כתנאי לרישום במרשם.

רועי ברית: כן.

ליאת בלון: או לפי ההיתר הכללי.

ליאת בלון: צריך להחזיר את - - -.

איתי עצמון: "לפי ההיתר הכללי" – אני לא מבין מה זה אומר.

ליאת בלון: שבהיתר הכללי בתקנות ייקבע שזה תנאי למתן הרישום.

ליאת בלון: לפי ההיתר הכללי זה לפי מה שייקבע, ההוראה שתיקבע בתוך התקנות.

איתי עצמון: לא, אבל ההוראה אומרת שרואים כל תשלום ששולם כבר לפני תחילתן של התקנות, כאגרה שנתקבע בהן.

איתי עצמון: אל איזה תשלום יכול להיות משולם לרישום במרשם לפני שבכלל יש תקנות היתר כללי?

איתי עצמון: זה מה ששאלנו אתכם אתמול בישיבה.

ליאת בלון: כן זה סוג של הוראת מעבר.

ליאת בלון: אולי מדובר כאן על אגרות ששולמו במסגרת ההיתר הכללי שניתן היום לפי החוק.

איתי עצמון: אז זה לא, זה בכל מקרה לא בצורה הזאת צריך לתקן את זה.

איתי עצמון: כלומר, את מדברת על היתר כללי – לא על תקנות ההיתר הכללי אלא על ההיתר הכללי שקיים היום.

ליאת בלון: כן.

רועי ברית: היום יש היתר כללי למתן שירותי גישה לאינטרנט ויש הגדרות שמסדירות את תשלום האגרה לרישום ההיתר הכללי.

איתי עצמון: אבל עכשיו קבענו.

איתי עצמון: זאת אומרת, בסעיף שכרגע דנו בו הגדרנו שבחוק זה ההיתר הכללי זה תקנות ההיתר הכללי האלה.

איתי עצמון: אז בכל מקרה, התיקון שאתם מדברים עליו – אם זאת הכוונה, הוא לא צריך להיכתב ככה.

איתי עצמון: אז אני מציע בינתיים להשאיר את זה שתבדקו ותעבירו אלינו נוסח מתוקן.

ליאת בלון: טוב.

רועי ברית: אנחנו נבדוק את זה.

איתן גינזבורג: נעבור לסעיף 4/ג'/1.

רועי ברית: 11.

רועי ברית: תיקון סעיף 4/ג'/1.

רועי ברית: בסעיף 4/ג'/1 לחוק העיקרי, במקום "לדרוש מבעל רישיון או ממי שפועל מטעמו", יבוא "לדרוש מספק מורשה וממי שפועל מטעמו".

רועי ברית: אחרי "בביצוע שידורים" יבוא "או ממי שמכווין פעולתה של רשת בזק" ובמקום הסיפא מהמילים בסעיף זה, יבוא בסעיף זה "ספק מורשה, לרבות בעל רישיון לשידורים ומי שעוסק בסחר בציוד קצה".

ליאת בלון: אז זאת התאמה לאסדרה החדשה.

ליאת בלון: דרישות המידע יכולות, סעיף 4/ג'/1 בעצם מסמיך את השר לדרוש מידה ואנחנו רוצים שזה יחול גם על ספק מורשה.

ליאת בלון: אני אסביר למה הוספנו כאן את "מי שמכווין פעולתה של רשת בזק", מכיוון שבאסדרה החדשה יש הרבה שירותים שיוצאים מתוך האסדרה, שלגביהם נרצה מידע כדי להשתמש בסמכות שיש לשר להכליל בתוספת הראשונה שירות בזק שלא היה כשירות בזק ולכן, כדי לדעת את זה אם באמת יש כאן סיבה לאסדר את אותו השירות, אנחנו נצטרך לבקש מידע גם לגבי מי שמכווין פעולה, שבעיקרון הוא – מבחינת המדרג של ההיתר קרוב לאסדרה.

ליאת בלון: ככל שאתה מכווין פעולה אז הסיכוי שאתה תתכנס לאסדרה הוא יותר גבוה ולכן הרחבנו קצת את דרישת המידע כדי שאפשר יהיה לדרוש ולבחון גם את הצורך בהכנסת שירות חדש כשירות בזק.

איתי עצמון: אני מזכיר אבל שההגדרה של הכוונת פעולה לא אושרה והיא מצויה עדיין בליבון גם פנים ממשלתי וגם מולנו ויכול להיות שהיא בכלל לא תהיה בסוף ובטח שיכול להיות שלא בנוסח הזה בכל מקרה.

איתי עצמון: יכול להיות שלא נדבר על הכוונת פעולה, אלא נגדיר באופן מהותי על מי יחול ההסדר החדש ועל מי לא.

איתי עצמון: אז השאלה היא אם לא נכון בינתיים להשאיר את זה לבדיקה נוספת ולהתאים את הנוסח לנוסח החדש שיוצע בהקשר הזה.

איתי עצמון: ההערה הזאת כמובן - - -.

איתן גינזבורג: אז בואו נחכה עם זה.

איתן גינזבורג: בואו נראה את ההתאמות בסעיף הקודם ואז נבוא עם זה הלאה.

רועי ברית: אני רק מבקש להוסיף שהסעיף הזה גם מרחיב את הסמכות של השר לדרוש מידע גם ביחס למי שעוסק בסחר בציוד קצה, שהיום אין לו את הסמכות הזו.

איתן גינזבורג: טוב.

איתן גינזבורג: בכל מקרה הוא מצריך עיון.

איתן גינזבורג: תעבור לסעיף 12.

רועי ברית: תיקון סעיף 4/ד': 12.

רועי ברית: בסעיף 4/ד' לחוק העיקרי.

רועי ברית: 1/א'.

רועי ברית: בפסקה 1 ברישא, אחרי "שירות בזק", יבוא "או שירות הנלווה לו הניתן בידי ספק מורשה במפורט בצו.

רועי ברית: 1/ב'.

רועי ברית: בפסקה 2 המילה "בזק" תימחק.

רועי ברית: 2.

רועי ברית: בסעיף קטן ה', אחרי "מהארכיון", יבוא "או מההיתר הכללי, לפי העניין".

רועי ברית: 3/א'.

רועי ברית: בסעיף קטן ו' במקום ההגדה "פירוק מרצון", יבוא "פירוק מרצון כמשמעותו בחלק שמיני א' לחוק החברות.

רועי ברית: 3/ב'.

רועי ברית: בהגדרה "הסדר", בסופה יבוא "וכן הסדר חוב", כהגדרתו בסעיף 318 לחוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי לשנת תש"ה 2018.

ליאת בלון: 4/ד' עוסק בסמכות, שהיא בעצם סמכות לתת צו חיוני.

ליאת בלון: הוא עוסק בסמכות ראש הממשלה, שר הביטחון ושר התקשורת לקבוע בצו כי השירות הוא שירות חיוני ולקבוע הוראות לעניין השירות.

ליאת בלון: אנחנו מתאימים את זה לאסדרה החדשה ומרחיבים את זה גם לעניין ספק מורשה.

ליאת בלון: חשוב להגיד שבגלל שיש שירותים שיצאו מהאסדרה, אז הוספנו גם את השירות הנלווה - שזה יכול להיות התקנה, תחזוקה, שירותים שהיום לא מצויים באסדרה, אבל שכן יהיה צורך לקבוע בצו שהם שירות חיוני.

רועי ברית: 13.

רועי ברית: תיקון סעיף 4/ה' בסעיף 4/ה' לחוק העיקרי.

רועי ברית: 1.

רועי ברית: בסעיף קטן א', אחרי "לפי הרישיון" יבוא "ההיתר הכללי לפי העניין".

רועי ברית: 2.

רועי ברית: בסעיף קטן ד', במקום "או הגבלתו" יבוא "התלייתו, הגבלתו, או בשל ביטול או התליית הרישום במרשם, או הגבלת מתן שירותי בזק – לפי העניין".

רועי ברית: 3.

רועי ברית: בסעיף קטן ו', אחרי "על פי רישיונו" יבוא "ההיתר הכללי לפי העניין.

ליאת בלון: גם כאן מוצע לתקן את סעיף 4/ה', העוסק במתן שירות חיוני שנקבע לפי סעיף 4/ד' ולהתאימו לאסדרה החדשה.

ליאת בלון: אלו מינוחים שגם 4/ה' יחול גם על ספקים מורשים.

ליאת בלון: זה אותו הסבר לעניין השירות הנלווה.

איתי עצמון: כלומר, התיקון הוא בעצם התאמות יותר טכניות של המינוח.

ליאת בלון: זו התאמה טכנית של המינוחים, כן.

רועי ברית: 14.

רועי ברית: תיקון סעיף 4/ו' בסעיף 4/ו' לחוק העיקרי.

רועי ברית: 1.

רועי ברית: בסעיף קטן א', במקום "רשימת שירותי בזק בסיסיים", יבוא "רשימה של שירותי בזק ושל שירותים נלווים להם, שהם שירותים בסיסיים.

רועי ברית: 2.

רועי ברית: בסעיף קטן ב'/1, אחרי "על פי רישיוני", יבוא "ההיתר הכללי – לפי העניין".

רועי ברית: 3.

רועי ברית: סעיף קטן ד' בטל.

רועי ברית: 4.

רועי ברית: בסעיף קטן ה', אחרי "לפי רישיונו", יבוא "או ההיתר הכללי – לפי העניין".

ליאת בלון: סעיף 4/ו' קובע שהשר רשאי לקבוע מהם שירותים בסיסיים, אשר ראוי שינתנו לכלל הציבור.

ליאת בלון: זה סעיף שלא נעשה בו עד היום שימוש, ההתאמה כאן – כמו שאמרנו קודם, היא התאמה טכנית לאסדרה החדשה עם המונחים החדשים "ספק מורשה".

רועי ברית: 15.

רועי ברית: תיקון סעיף 4/ז' בסעיף 4/ז' לחוק העיקרי.

רועי ברית: במקום "בעל רישיון או בעל רישיון לשידורים", יבוא "ספק מורשה או בעל רישיון לשידורים" ובמקום "מבעל רישיון אחר", יבוא "מספק מורשה אחר".

ליאת בלון: 4/ז' קובע הגבלות לעניין התניית שירות בשירות, אוקיי?

ליאת בלון: סעיף שקיים היום בחוק לגבי בעלי רישיונות – אותו הדבר, התאמה להגדרה החדשה.

רועי ברית: 16.

רועי ברית: תיקון סעיף 4/ח' בסעיף 4/ח' לחוק העיקרי.

רועי ברית: 1/א'.

רועי ברית: בסעיף קטן א', במקום ההגדרה "בעל רישיון" יבוא "ספק מורשה, לרבות בעל רישיון לשידורי לווין – כהגדרתו בסעיף 6/מ'/ג'".

רועי ברית: 1/ב'.

רועי ברית: בהגדרה טיול פנימי, במקום "מרשת הגישה", יבוא "מרשת הבזק".

ליאת בלון: גם כאן, סעיף 4/ח' עוסק באזהרה של טיול פנימי.

איתי עצמון: מה זה "טיול פנימי"?

ליאת בלון: טיול פנימי זה אותו החלק של הרשת שנמצא בחצרים של הלקוח, אוקיי?

ליאת בלון: אז מדובר כאן בתיקון טכני של התאמת המושגים שזה יחול גם על ספק מורשה.

איתי עצמון: מה זה התיקון בהגדרה "טיול פנימי"?

ליאת בלון: מכיוון ששינינו את ההגדרה גם של רשת בזק וגם של רשת גישה, מה שהיה בהגדרות.

ליאת בלון: אז גם ההגדרה כאן הייתה צריכה, זו התאמה טכנית להגדרות הקיימות ולהגדרה של רשת בזק היום באסדרה החדשה.

לימור מגן תלם: אוקיי, הלאה.

רועי ברית: אני אמשיך בהקראת תיקון הסעיף: 2.

רועי ברית: בסעיף קטן ב', במקום "מבעל רישיון", יבוא "מספק מורשה" ובמקום "בעל רישיון" יבוא "ספק מורשה.

רועי ברית: 3.

רועי ברית: בסעיף קטן ג', במקום "בעל רישיון אחר" יבוא "ספק מורשה אחר" ובמקום "שהרוכש שילם לבעל הרישיון" יבוא "שהרוכש שילם לספק המורשה".

רועי ברית: 4.

רועי ברית: בסעיף קטן ד', במקום "בעל רישיון אחר" יבוא "ספק מורשה אחר" ובמקום "בעל הרישיון האחר" יבוא "הספק המורשה האחר" ובמקום "לבעל הרישיון" יבוא "לספק המורשה".

ליאת בלון: כנ"ל, ההגדרה החדשה היא התאמה לספק המורשה אחר, טיול פנימי בתוך החצרים.

לימור מגן תלם: הלאה, סעיף הבא.

רועי ברית: 17.

רועי ברית: תיקון סעיף 4/ט' לסעיף 4/ט' לחוק העיקרי.

רועי ברית: 1.

רועי ברית: בסעיף קטן א', במקום ההגדרה "ספק גישה לאינטרנט", יבוא "ספק של האינטרנט, ספק מורשה המספק גישה לאינטרנט".

רועי ברית: 2.

רועי ברית: בסעיף קטן ד', במקום "בתקנות או ברישיון" יבוא "בתקנות, ברישיון או בהיתר הכללי, לפי העניין".

איתי עצמון: אבל ההיתר הכללי הוא גם תקנות.

ליאת בלון: נכון.

איתי עצמון: יכול להיות שנצטרך בכלל לוותר על - - -

ליאת בלון: נכון.

ליאת בלון: אנחנו חוזרים לעניין השם, אם זה יהיה תקנות ההיתר הכללי או.

איתי עצמון: זה יהיה תקנות ההיתר הכללי, אבל אני תוהה פשוט לגבי התיקון בסעיף קטן ד', האם יש את הצורך.

איתי עצמון: בעצם נכתב גם היום "בתקנות או ברישיון" ואמרנו שבאותן תקנות ההיתר הכללי, השר יהיה רשאי לקבוע גם הוראות בנושאים שמוסדרים בסעיפים אחרים.

איתי עצמון: כלומר, במקורות סמכות אחרים שיש לו לפי החוק את התקנות.

ליאת בלון: מקובל עלינו למחוק.

ליאת בלון: זה סוכם וזה מקובל.

איתי עצמון: אז אפשר למחוק.

רועי ברית: זה יהיה כתוב בתקנות?

ליאת בלון: כן.

לימור מגן תלם: רגע, מה נמחק?

איתי עצמון: פסקה 2 - - - ד', שזה בעצם התיקון הוא במקום "בתקנות או ברישיון" ורצו לשנות ל"בתקנות או ברישיון או בהיתר הכללי", אבל אין צורך.

איתי עצמון: בעצם התיקון לסעיף 4/ט' הוא גם כן תיקון טכני נכון?

ליאת בלון: נכון הוא בעצם לא נדרש בתקנות ההיתר.

ליאת בלון: לא, הסברתי לה סליחה איתי מה שאלת?

איתי עצמון: אני שואל, התיקון בסעיף 4/ט' הוא גם תיקון טכני.

ליאת בלון: כן.

ליאת בלון: זה סעיף שעוסק בחובת ספק גישה ליידע את המינויים שלו בדבר אתרים ותכנים פוגעניים ולאפשר להם שירותי סינון.

ליאת בלון: לגמרי התאמה טכנית, לא נכנס למהות הסעיף.

לימור מגן תלם: אוקיי, הלאה.

רועי ברית: 18.

רועי ברית: תיקון סעיף 5 בסעיף 5 לחוק העיקרי.

רועי ברית: 1/א'.

רועי ברית: בסעיף קטן א', ההגדרה "בעל רישיון" תימחק.

רועי ברית: 1/ב'.

רועי ברית: במקום ההגדרה "בעל רישיון אחר", יבוא "ספק מורשה אחר", לעניין סעיפים קטנים ו' ו-ז "לרבות בעל רישיון לשידורי לווין כהגדרתו בסעיף 6/מ'/ג/".

רועי ברית: 1/ג'.

רועי ברית: בהגדרה "קישור גומלין" בכל מקום המילה "ציבורית" תימחק.

רועי ברית: 1/ד'.

רועי ברית: בהגדרה "שימוש", במקום פסקה 1 יבוא" 1.

רועי ברית: מתן גישה אל רשת בזק, לרבות מתקן בזק, של ספק מורשה אחר ואפשרות השימוש בהן.

רועי ברית: 2.

רועי ברית: בסעיף קטן ב'/1 ברישא, המילה "הציבורית" תימחק ואחרי "שיעשה בה רישיון", יבוא "בהיתר הכללי".

רועי ברית: 3.

רועי ברית: בסעיף קטן ד', המילה "הציבורית" תימחק.

רועי ברית: 4.

רועי ברית: בסעיף קטן ה', במקום "בהתאם לתנאים שנקבעו ברישיונו לעניין זה", יבוא "בהתאם לתנאים שנקבעו לעניין זה ברישיונו או בהיתר הכלל, לפי העניין".

ליאת בלון: אני שניה עוצרת את רועי, כי גם כאן 1-4 הס סעיפים טכניים של התאמת ההגדרות, בסדר?

איתי עצמון: אולי כדאי להגיד במה עוסק הסעיף?

ליאת בלון: סעיף 5 סליחה, נכון.

ליאת בלון: סעיף 5 עוסק בקשרי גומלין, שזה בעצם אומר שהחיבור של רשת בזק אחת לרשת בזק אחרת.

ליאת בלון: זה מחיל את זה גם על שימוש, במצב שבו ספק אחד רוצה להשתמש ברשת אחרת של לבעל רישיון אחר או ספק מורשה אחר ולכן אנחנו צריכים כאן לעשות את ההתאמות לספק מורשה, כי עכשיו רשת לא חייבת להיות של בעל רישיון, היא יכולה להיות גם של הפועל מכוח היתר כללי.

רון כץ: כלומר בפועל?

רון כץ: מה קורה?

רון כץ: נגיד עכשיו, אחרי שאנחנו, אחרי שעברנו את הסעיף הזה, מה קורה בפועל בשטח?

ליאת בלון: זה אומר שבעל רישיון או הפועל מכוח היתר כללי יוכל להתחבר והשר יכול להטיל עליו חובה לאפשר שימוש גם לספק מורשה אחר.

רון כץ: בתשתיות?

ליאת בלון: כן.

ליאת בלון: תיכף נגיע ל-5/י', שזה התשתיות הפאסיביות, שם יש שינוי מהותי.

ליאת בלון: אני עצרתי כאן כי זה ממש טכני.

רון כץ: כן.

רון כץ: מעולה.

מירה סולומון: אם אפשר רק לוודא, זה אומר שהם מחוייבים להניח ציוד אוניברסלי, או שזה אומר שאני מניח את הציוד שבו אני משתמש, אבל אני חייב לאפשר למישהו אחר לעשות שימוש בציוד שלי לפי הכללים שלי?

מירה סולומון: זאת אומרת, אתם מבינים את ההבדל בשאלה?

ליאת בלון: לא, לא ממש.

מירה סולומון: יש, אני רגע אקח את זה לעולם שאנחנו ואני אישית מכירה.

מירה סולומון: לצידי יושב מנהל מערכות המידע שלנו והוא בטח ידע לדבר יותר טכנולוגית.

מירה סולומון: אבל העולם שאני אישית מכירה.

מירה סולומון: יש אייפון פלאפון ויש סמסונג פלאפון והמטענים שלהם הם לא בהכרח אותם המטענים והציוד החלופי שלהם הוא לא בהכרח אותו הציוד, אז לקבוע חובה שאייפון יתן לסמסונג לעשות שימוש בתשתיות שלו ולהיפך, כשכל אחד מהם יש לו ציוד משלו, שהוא ייחודי לו, זה דבר אחד.

מירה סולומון: להכריח את שניהם לעשות שימוש בציוד שהוא גנרי או אוניברסלי זה דבר אחר.

מירה סולומון: אז מה שאני שואלת.

רון כץ: אבל אין פה כוונה להכריח, יש פה כוונה לאפשר.

רון כץ: נכון?

רון כץ: אם אני מבין את השאלה.

רועי ברית: הסעיף הזה, עניינו שימוש ברשת של גורם אחר ולא בציוד עצמו, זאת אומרת שאנחנו לא מדברים על המכשירים הטלפוניים וכדומה, אנחנו מדברים על שימוש ברשת של בעל רישיון אחר – חברת בזק וכדומה, אנחנו לא מדברים על המכשירים בהם הם נעזרים.

ליאת בלון: בעצם הסעיף הזה מסדיר את כל השוק הסיטונאי, אוקיי?

ליאת בלון: החובה של כל מי שפרש לאפשר לגורמים אחרים להתחבר.

ליאת בלון: אנחנו יודעים שיש קושי אמיתי לשחקנים להיכנס, כי לפרוס רשת זה אירוע מורכב.

ליאת בלון: זה בעצם סעיף שמסדיר, סעיף 5 מסדיר את השוק הסיטונאי, כשסעי 5/י' שתיכף נדבר עליו בנפרד, מסדיר את התשתיות הפאסיביות.

ליאת בלון: זאת אומרת זה חידוד נוסף.

רון כץ: כלומר, עכשיו כל ספק יוכל בעצם להשתמש בתשתיות הקיימות.

רון כץ: זה מה שזה אומר.

רועי ברית: ככל שהשר יקבע את ההוראה.

איתי עצמון: אבל זו הוראה שהיא, עד כה התיקונים שהוקראו הם תיקונים טכניים להוראות שכבר היום קיימות בחוק.

ליאת בלון: נכון.

רועי ברית: 5.

רועי ברית: בסעיף קטן ו' המילים "ביצוע פעולות בזק או" יימחקו.

רועי ברית: 6.

רועי ברית: בסעיף קטן ז', במקום "בעל רישיון אחר" יבוא "ספק מורשה.

רועי ברית: 7.

רועי ברית: בסעיף קטן ח', במקום "היה ביצוע פעולות בזק, מתן שירותי בזק או ביצוע שידורים בידי בעל רישיון, יבוא "היה מתן שירותי בזק או ביצוע שידורים בידי ספק מורשה" ובמקום "בידי בעלי רישיונות שונים", יבוא "בידי ספקים מורשים שונים".

רועי ברית: 8.

רועי ברית: בסעיף קטן ט', במקום "בתקנות וברישיון" יבוא "בתקנות, ברישיון ובהיתר הכללי" ובכל מקום המילה "הציבורי" תימחק.

רועי ברית: 9.

רועי ברית: בסעיף קטן י'.

ליאת בלון: רגע, חכה רגע עם י'.

רון כץ: רק בואו נסיים את ההקראה ואז בסוף שאלות, יש לנו גם שאלות בזום.

ליאת בלון: סעיפים קטנים 5 ו- 7 נובעים מביטול חובת הרישוי על פעולת בזק, אוקיי?

ליאת בלון: זה לא רק טכני.

ליאת בלון: במסגרת האסדרה החדשה אין יותר חובת רישוי לביצוע פעולות בזק ולכן אוטומטית זה צריך להיות מושמט.

ליאת בלון: סעיפים קטנים 6 ו-8 הם טכניים כמו שהצגתי לגבי סעיפים 1-4.

רועי ברית: ונדמה לי שבסעיף 8 זו ההערה של הייעוץ המשפטי, כי קודם - - - גם פה.

רועי ברית: - - - תקנות זה בהיתר כללי.

ליאת בלון: כן.

איתי עצמון: כן.

רועי ברית: 9.

רועי ברית: בסעיף קטן י': א.

רועי ברית: בפסקה 1, במקום "מפעיל פנים ארצי יתן מפעיל פנים אחרי ארצי אחר", יבוא "ספק מורשה יתן לספק המורשה האחר".

רועי ברית: במקום "של המפעלי פנים ארצי האחר או להקים במתקני הבזק של המפעלי הארצי האחר", יבוא "של הספק המורשה האחר או להקים במתקני הבזק של הספק המורשה האחר" ובמקום "ביצוע כל פעולת בזק ומתן כל שירות בזק על פי תנאי רישיונו של המפעיל הפנים ארצי האחר", יבוא "מתן כל שירות בזק על פי תנאי רישיונו של הספק המורשה האחר או ההיתר הכללי, לפי העניין".

רועי ברית: ב.

רועי ברית: בפסקה 2, במקום הסיפא במילים "בידי מפעיל פנים ארצי שאינו", יבוא "ספק מורשה".

רועי ברית: ג.

רועי ברית: פסקאות 3 ו-4 יימחקו.

רועי ברית: ד.

רועי ברית: בפסקה 5, במקום "של מפעיל פנים ארצי", יבוא "של ספק מורשה".

רועי ברית: ה'/1.

רועי ברית: בפסקה 6 ברישא, במקום "של מפעיל פנים ארצי", יבוא "של ספק מורשה".

רועי ברית: ה'/2.

רועי ברית: בפסקת משנה ב', במקום "המפעיל הפנים ארצי", יבוא "הספק המורשה".

רועי ברית: ו'.

רועי ברית: בפסקה 7, ההגדרות "בעל רישיון מערכת התשתית", "מפעיל פנים ארצי" ו- "תשתית פאסיבית" יימחקו.

ליאת בלון: אז גם כאן, ההתאמות הן ברובן טכניות, אבל מתוך התיקונים הטכניים, יש כאן עניין מהותי אחד שכן צריך לשים אליו לב והוא שעניים בעלי רישיונות מיוחדים, עד היום ולפי החקיקה הקיימת היום, לא רשאים להתחבר לתשתית פאסיבית.

ליאת בלון: אנחנו מצאנו את זה כחסם מאוד מאוד גדול, עבדנו במקביל להסדרה החדשה על אפשרויות להתקין תקנות ולשנות את תיקי השירות באופן כזה שזה כן יאפשר, כי יש בעלי רישיונות מיוחדים שכן, צריכים את התשתית הפאסיבית אחרת הם לא יכולים לפרוס, הם לא יכולים להיכנס.

רון כץ: כמו מי?

ליאת בלון: יש לזה דוגמאות נגיד במרחב הכפרי, תשתיות פס רחב.

ליאת בלון: זה בדרך כלל במקומות שהתשתית הפאסיבית של בזק זו התשתית היחידה שקיימת ורוצה להיכנס שחקן קטן, הוא לא יכול לפרוס אם לא יתנו לו להתחבר לתשתית של בזק – אז הוא בעצם לא יוכל לעשות את זה ולכן יש פה שינוי מהותי שאנחנו מכניסים עכשיו את מי שהיו בעלי רישיונות מיוחדים לתוך העולם הזה של חיבור לתשתית פאסיבית.

רון כץ: אוקיי.

רון כץ: יש לנו בקשה לרשות דיבור משמוליק סיידון, מנהל אגף רגולציה בבזק, הוא נמצא איתנו בזום.

שמואל סיידון: אהלן, שלום לכולם.

שמואל סיידון: נמצאת איתי גם איילת מהלשכה המשפטית אצלינו ואנחנו בדיוק רוצים לדבר על הסעיף הזה, שזה הוצג בהתחלה.

שמואל סיידון: אני חוזר לסעיף, אנחנו נדבר על המהות ואז גם על התיקון הטכני.

שמואל סיידון: המהות שגם היום יש עשרות בעלי רישיונות שיכולים לעשות שימוש בתשתית בזק, הכוונה בפאסיבית והתיקון עכשיו הופך את זה, שגם מישהו שיכול לקבל היתר, שהבנו וראינו שכאילו תהליך ההיתר זה תהליך מאוד מאוד פשוט.

שמואל סיידון: זה איזה שהוא רישום ובדיקה קטנה וההיתר בעצם מתקבל.

שמואל סיידון: אז ככה אנחנו בעצם נגיע למצב שעשרות, אם לא מאות, כל מיני בעלי היתרים כאלה קטנים שלא נבדקו, יעשו שימוש באיזו שהיא תשתית שהיא מוגדרת כתשתית לאומית כתשתית שיש לה רקע בטחוני ואנחנו מבקשים ששימוש בתשתית החברה יהיה לא לבעלי היתרים, אלא שזה יצטרך להיות מישהו שהוא בעל רישיון, שזו דרגה אחת מעל ואני אומר, כבר היום יש עשרות רבות של חברות שעומדות בסף הזה.

איילת כהן מעגן: אני רוצה גם להוסיף, כשנדון בעצם קודם מי יכול לקבל היתר, אבל מי יצטרך לקבל רישיון, בדיונים הקודמים נאמר שבעצם כבל תת ימי, או כל מיני כאלה שנופלים בחריגים צריכים רישיון ולא היתר, משום שמדובר בתשתית אסטרטגית.

איילת כהן מעגן: עכשיו, מי שיתן שירות על גבי תשתית אסטרטגית צריך רישיון, אבל מי שיוכל להיכנס לתוך התשתית – זה לא רק איזה שהוא שימוש תאורתי, זה לא שימוש בשירות – זו ממש כניסה לתשתיות שלנו, ביצוע עבודות בעצמך בתשתיות שלנו ובתשתית האסטרטגית.

רון כץ: אז את בעצם דואגת מבחינת הנזק?

איילת כהן מעגן: אני דואגת מבחינת הנזק והחוסר שליטה שיכול להיות כאן.

איילת כהן מעגן: כי כבר היום, כאשר בעלי רישיונות מסודרים – חברות שכולנו מכירים, נכנסים לתשתיות שלנו אנחנו חווים סיטואציות חוזרות ונשנות של אי דיווח ואז זה יוצר מצב שלא יודעים מה קורה בתשתית וכשאלו יהיו מאוד בעלי היתרים, שרק בדיעבד בכלל, ושגם אין אמצעי אכיפה.

רון כץ: אז בואי נשמע רגע את משרד התקשורת, האם הם חשבו על מנגנון להסדיר את הנושא.

רון כץ: לגבי עניין הנזק אני מבין את הדאגה יש לכם, חשבתם על מנגנון?

ליאת בלון: כן יש לנו מנגנון, גם בעניין הנזק וגם בעניין השיקול הבטחוני שככה עולה פה בין השורות.

רון כץ: לא השיקול הבטחוני זה פחות עניין של בזק.

ליאת בלון: אנחנו נסדיר את הנושא הזה, אנחנו נמצא לזה אכסנייה.

ליאת בלון: לכל מי שיבקש – הוא גם יעבור את הבדיקות שצריך וגם יחויב בהוראות.

ליאת בלון: אני עוד לא רוצה להגיד אם זה יהיה בתקנות או אם זה יהיה בהוראות מנהל, אנחנו נראה איך זה נעשה וכמה גורמים כאלה יש.

ליאת בלון: אבל זה ברור שמי שמתחבר בתשתית של בזק יהיה מחויב בסט הוראות מאוד מפורט של מה מותר ומה אסור באופן כזה שימנע את החשש.

רון כץ: מצויין.

שמואל סיידון: אני, חשוב לי פה להדגיש.

שמואל סיידון: גם היום יש סט הוראות אבל אכיפה והיכולת של באמת לאכוף את זה שבתשתית נכנס רק מי שמותר לו, זה מאוד מאוד קשה.

רון כץ: קיבלנו את ההערה וזו נקודה חשובה ואנחנו נוודא שגם מנגנון האכיפה זה מנגנון שאנחנו נכיר.

ליאת בלון: אני רוצה רק לחדד.

ליאת בלון: האסדרה החדשה נותנת דגש מאוד גדול לאכיפה בדיעבד.

ליאת בלון: בגלל שחסם הכניסה הוא נורא נמוך ונכנסים הרבה שחקנים, האכיפה בדיעבד תהיה אכיפה הרבה יותר משמעותית ממה שיש היום כי אנחנו לא בודקים אותם מראש, אלא בודקים אותם אחרי ולכן, דווקא נאי חושבת שבמקרה הזה ההסדרה החדשה תשרת את אותה הבעיה שאתם מציפים פה.

רון כץ: מצויין, תודה רבה.

רון כץ: בואו נמשיך.

רועי ברית: 19.

רועי ברית: תיקון סעיף 5/א' לסעיף 5/א' לחוק העיקרי.

רועי ברית: 1.

רועי ברית: בסעיף קטן א', אחרי ההגדרה "ניידות מספרים" יבוא "ספק מורשה הנותן שירות טלפוני" .

רועי ברית: 2.

רועי ברית: בסעיף קטן ד', במקום "ברישיון שניתן לפי חוק זה", יבוא "ברישיון או בהיתר הכלל, לפי העניין".

רועי ברית: 3.

רועי ברית: סעיף קטן ה' בטל.

ליאת בלון: סעיף 5/א' עוסק בכל מה שנוגע לתוכנית מספור.

ליאת בלון: מוצע כמובן לתקן את זה בכל המישור של ההגדרות, כדי שזה יחול על כל ספק שירות שמספק שירותי טלפוניה.

ליאת בלון: זה טכני ונובע מעצם האסדרה החדשה.

רועי ברית: 20.

רועי ברית: תיקון סעיף 5/ב' לחוק העיקרי בסעיף קטן ו'.

רועי ברית: 1.

רועי ברית: ההגדרה "בעל רישיון" תימחק.

רועי ברית: 2.

רועי ברית: בהגדרה "מסרון" המילה "ציבורי" תימחק.

רועי ברית: 3.

רועי ברית: אחרי ההגדרה "מסרון" יבוא "ספק מורשה", "ספק מורשה המספק שירות טלפוניה באמצעות רשת בזק המאפשרת לספק שירות מסרונים".

ליאת בלון: גם כאן, בהמשך לביטול האבחנה בין סוגי הרישיונות, צריך להתאים את זה לאסדרה החדשה.

ליאת בלון: צריך לשים לב ששירות מסרון הוא לא שירות בזק, אוקיי?

ליאת בלון: אבל עדיין, ספקים מורשים יצטרכו להפעיל את השירות הזה.

רועי ברית: 21.

רועי ברית: ביטול סעיף 5/ג', סעיף 5/ג' לחוק העיקרי בטל.

ליאת בלון: סעיף 5/ג' הוא בעצם הוראת שעה שניתנה על מנת לאפשר שירותי נדידה, בתקופה שבה היו חברות עם חובות כיסוי, אבל ללא פריסה.

ליאת בלון: היא כבר לא רלוונטית היום, היום יש הסכמי שיתוף בין החברות והנושא הזה מקבל פתרון בהסדרים אחרים ולכן מבחינתנו זו הוראה שצריך למחוק.

רון כץ: אז רגע לפני שאנחנו נעבור לסעיף 6, אנחנו נצביע על הסעיפים שדיברנו עליהם, בשביל להיות תכליתיים ולהתקדם הלאה.

רון כץ: למישהו יש הערות?

איתי עצמון: אני אגיד משהו על הסעיפים שבהם הוועדה דנה היום, למעט אלו שאנחנו משאירים לבחינה בהמשך.

איתי עצמון: בסעיף 6 להצעת החוק, מפסקה 7 ועד הסוף ולאחר מכן סעיף 7 להצעת החוק.

איתי עצמון: בסעיף 8 להצעת החוק אתם מתבקשים להצביע עליו, למעט סעיף קטן ג' - עניין התנאים לרישום.

איתי עצמון: סעיף זה עוסק בהחלפת סעיף 4/א'/1 – המרשם וההיתר הכללי ובסעיף קטן ג' העלינו את השאלה לעניין שיקולים שבטובת הציבור והבחינה של השיקולים האלה בעת הרישום.

איתי עצמון: אני שואל שוב, אני פשוט עובר עכשיו על הסעיפים שהוועדה דנה בהם כדי לראות על מה אפשר בעצם להצביע.

איתי עצמון: אז שאלתי לגבי הצעת החוק, החלפת סעיף 4/א'/1, האם אתם מבקשים להצביע עליו או שאתם רוצים בכל זאת לבחון את.

ליאת בלון: סעיף 8 איזו פסקה איתי?

איתי עצמון: סעיף קטן ג' בסעיף 4/א'/1 – המרשם וההיתר הכללי.

רועי ברית: זה הסיפא עם טובת הציבור.

ליאת בלון: זה הנושא של טובת הציבור?

רון כץ: כן.

ליאת בלון: אז לא, אנחנו נעשה נוסח חדש.

ליאת בלון: לא נצביע עליו.

איתי עצמון: אז לבינתיים זה רק סעיף 8?

ליאת בלון: כן.

איתי עצמון: כל סעיף 8?

ליאת בלון: לא.

ליאת בלון: אפשר להשאיר רק את ג'.

ליאת בלון: אפשר להצביע על תתי הסעיפים האחרים, יש לנו רק את העניין של טובת הציבור.

רון כץ: כן, כן אין בעיה.

איתי עצמון: בסדר.

איתי עצמון: סעיף 9 להצעת החוק, סעיף 10, סעיף 11 לדעתי לא וגם פסקה 3 בסעיף 10, זה שני סעיפים שביקשתם לבחון שוב בעקבות ההערות שנשמעו כאן ולאחר מכן, סעיפים 12-21 למעשה כל הסעיפים האלה אם אינני טועה, ניתן להצביע עליהם.

רון כץ: למישהו יש הערות?

רון כץ: אושר אושר פה אחד, בואו נתקדם.

רועי ברית: 22.

רועי ברית: תיקון סעיף 6 בסעיף 6 לחוק העיקרי: 1.

רועי ברית: במקום כותרת השוליים יבוא "ביטול, הגבלה או התלייה".

רועי ברית: 2.

רועי ברית: האמור בו יסומן א' ובו: א.

רועי ברית: ברישא, המילים "בכל עת" ימחקו.

רועי ברית: אחרי "לבטל רישיון ולהגבילו או להתלותו", יבוא "או לבטל אל להתלות רישום במרשם או להגביל מתן שירותי בזק על ידי מי שרשום במרשם" ואחרי "להתלותו", יבוא "עד למילוי תנאים שיורה עליהם".

רועי ברית: ב.

רועי ברית: בפסקה 1, בסופה יבוא "הרישום במרשם, לפי העניין".

רועי ברית: ג.

רועי ברית: אחרי פסקה 1, יבוא: 1/א'.

רועי ברית: "הרישיון ניתן, או הרישום במרשם נעשה, לפי העניין, על יסוד מידע כוזב, מטעה חלקי או שגוי".

רועי ברית: 1/ב'.

רועי ברית: "חדל להתקיים תנאי מהתנאים למתן הרישיון או אחת העילות לסירוב לרישום במרשם המנייה בסעיף 4/1/ג', לפי העניין.

רועי ברית: 1/ג'.

רועי ברית: "הספק המורשה באם הוא תאגיד, תאגיד, נושא משרה בו, או בעל השפעה ניכרת בו, או מחזיק בו נבדק בתאגיד או הורשע בעבירה שמפאת מהותה חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי להיות ספק מורשה, או שתלוי ועומד נגדו כתב אישום בעבירה כאמור, לעניין זה השפעה ניכרת, כהגדרתה בסעיף 14/א'.

רועי ברית: ד.

רועי ברית: בפסקה 2, אחרי "הפר" יבוא "הוראה מהותית מההוראות לפי חוק זה" או, בסופה יבוא "או ההיתר הכללי, לפי העניין".

רועי ברית: ה.

רועי ברית: בספקה 2/א', במקום "לפי סעיף 11/ב', 13 או 13/א'", יבוא "לפי סעיפים 11ב', 11/א', 13, 13/א' ו-13/ב' " ובסופו יבוא "או לא שילם אגרה שנתית שנקבעה לפי סעיף 4/ג'/א'/2".

רועי ברית: ו.

רועי ברית: בפסקה 2/ב', במקום "הפר תנאי מתנאי הרישיון", יבוא "הפר הוראה ההוראות לפי חוק זה, שאינה הוראה מהותית או תנאי מתנאי הרישיון או ההיתר הכללי, לפי העניין.

רועי ברית: ז.

רועי ברית: פסקה 3 תימחק.

רועי ברית: ח.

רועי ברית: במקום פסקה 4 יבוא "4.

רועי ברית: היה הספק המורשה יחיד ותלוי ועומד לגביו צו לפתיחת הליכים לפי חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי תשע"ח 2018".

רועי ברית: ט.

רועי ברית: במקום פסקה 5 יבוא "5.

רועי ברית: היה הספק המורשה תאגיד והוא החליט על פירוקו מרצון, או שבית המשפט מינה לו כונס נכסים או ציווה על פירוקו.

איתי עצמון: אני עוצר אותך כאן, לגבי פסקאות משנה ח' ו-ט', אנחנו השתדלנו בתיקון סעיף 4/א'/1, אמרנו שנקבע שם במפורש את התנאים לעניין הליכי חדלות פירעון - - -

ליאת בלון: אז אפשר לעשות נוסח, מה שנתתי לכם בתחילת הדיון, שבפסקה 4 יהיה להתקיים בספק המורשה תנאי מהתנאים המנויים ב-4/א'/1, ג, 3 ו-4.

ליאת בלון: זה בעצם נותן לנו את המענה לפסקה ח' ולפסקה ט', פסקה 5 מתייתרת.

ליאת בלון: ט' בהצעת החוק במקום פסקה 5, פסקה 5 תימחק.

איתי עצמון: ותאמרי במהות על מה מדובר?

ליאת בלון: במהות זה מפנה לתנאי הסף של חדלות פירעון ופשיטת רגל כתנאי למתן רישום במרשם.

איתי עצמון: נכון, אבל.

ליאת בלון: אמרנו שנעשה את זה לוגי, שבסעיף 4 נרשום את התנאים במהות שלהם, אוקיי?

ליאת בלון: ובסעיף 6 נפנה לסעיף 4.

איתי עצמון: סעיף 6 עניינו בביטול רישיון, הגבלתו או התלייתו.

ליאת בלון: כן.

רון כץ: כן, כן, זה הגיוני גם.

רועי ברית: י.

רועי ברית: פסקה 6 תימחק.

רועי ברית: י"א.

רועי ברית: בפסקה 7, בסופה יבוא "או הרישום במרשם, לפי העניין".

רועי ברית: 3.

רועי ברית: אחרי סעיף קטן א', יבוא: ב.

רועי ברית: יבואו לבטל, להתלות רישום במרשם או להגביל מתן שירותי בזק על ידי מי שרשום במרשם לפי סעיף קטן א', רשאי השר להביא בחשבון את המאפיינים הייחודיים לרישום במרשם ובכלל זה את ההקלות בהליך הרישום ובתנאים המקדמיים לרישום, לעומת ההליך והתנאים למתן רישיון".

רועי ברית: ג.

רועי ברית: ביטל השר את רישיון או רישום במרשם לפי סעיף זה, לא יתן רישיון או ירשום במרשם את מי שבוטל רישיונו או רישומו כאמור, אלא לאחר שחלפה שנה ממועד הביטול.

רועי ברית: נוסף על האמור, רשאי השר, בהחלטה מנומקת בכתב, שלא לתת רישיון או לרשום במרשם גם תאגיד בשליטתו של מי שבוטל רישיונו או רישומו כאמור, תאגיד השולט בו או תאגיד הנשלט בידי מי ששולט בו, אלא לאחר שחלפה התקופה האמור אם מצא השר כי יהיה בכך - - - לעקוף את החלטת הביטול.

רון כץ: תסבירו את הסעיף הזה?

ליאת בלון: בעצם אנחנו מתייחסים כאן לזה שמי שנרשם עשה איזו שהיא עבירה או הפר את אחת מההוראות ואנחנו ביטלנו לו את המרשם ואז הוא נרשם שוב.

ליאת בלון: מכיוון שהמנגנון הוא מאוד אוטומטי, אז היה כאן חשש שהוא פשוט יירשם שוב ובעצם יעקוף את אותו הביטול שעשינו ובעצם יירשם שוב ולכן החלטנו שבמשך שנה מי שנרשם, מי שמחזיק בו, בעל שליטה או בעל השפעה ניכרת, לא יוכל להירשם מחדש.

ליאת בלון: כמובן שאפשרנו כאן סמכות, אלא אם כן יוחלט אחרת.

רון כץ: לא.

רון כץ: בסדר גמור, רק איפה אנחנו רואים שזה שנה?

ליאת בלון: מתחת.

רון כץ: אה, שנה.

רון כץ: כן במקום שנתיים שנה אוקיי.

ליאת בלון: בדיוק, שורה שלישית.

רון כץ: כן, אוקיי.

רועי ברית: ד.

רועי ברית: השר רשאי להורות למי שרישיונו או פעילותו מכוח רישום המרשם בוטלו, הותלו או הוגבלו לפי סעיף זה, לפעול להסדרת סיום מתן שירותי בזק לפי הרישיון או לצמצומם והכל לפי העניין, באופן ובמועד שהורה.

רועי ברית: בהוראות לפי סעיף קטן זה, רשאי המנהל, בין השאר, לדרוש מספק מורשה כאמור: 1.

רועי ברית: להעביר לו את רשימת מנוייו ואת פרטיהם.

רועי ברית: 2.

רועי ברית: להודיע למנוייו על סיום או צמצום מתן שירותי הבזק של הספק המורשה, לפי העניין.

רועי ברית: 3.

רועי ברית: לפעול כדי לאפשר לספק מורשה אחר אחד או יותר או להקל עליו לספק שירות למנוייו לאחר סיום מתן השירותים על ידו.

איתי עצמון: כן, זו הוראה שנוספה בעקבות הערה שלנו בייעוץ המשפטי, שחשבנו שנכון לקבוע הוראה מפורשת שתאפשר למעשה לרגולטור לפקח גם על מי שרישיונו בוטל כבר.

איתי עצמון: כלומר, שהרישיון שלו כבר לא בתוקף.

רון כץ: כן זה הגיוני.

ליאת בלון: כן, הוא בעצם יוצא מההסדרה וצריך הסמכה.

איתי עצמון: נכון, לקחנו בעצם מודלים מקובלים מחוקים עדכניים שעוסקים במטריות של רישוי.

רון כץ: נכון, זה הגיוני.

איתי עצמון: יש לי הערה קטנה לגבי סעיף 6/א', ברישא כתוב שהשר, בחוק היום, השר רשאי בכל עת לבטל רישיון, להגביל או להתלות את הרישיון בכל אחד מהמקרים הבאים ובלבד שנתן לבעל הרישיון – מש שכתוב היום "הזדמנות סבירה להשמיע טענותיו".

איתי עצמון: הנוסח הזה הוא ארכאי ולא מקובל היום בחקיקה עדכנית ואני מציע למחוק את המילה "סבירה".

איתי עצמון: כלומר, נותנים הזדמנות להשמיע טענות, אז זכות טיעון.

ליאת בלון: מקובל.

ליאת בלון: אני רק רוצה לתקן.

ליאת בלון: בסעיף אה, בפסקה ג', מכיוון שחדל להתקיים תנאי מהתנאים למתן הרישיון או אחת העילות לסירוב לרישום במרשם, אז בעצם פסקאות 5 ו-6 מתייתרות.

ליאת בלון: ההפניה שלנו בסעיפים קטנים.

איתי עצמון: לא, לא הבנתי.

איתי עצמון: עוד פעם?

רון כץ: איפה?

ליאת בלון: אני מדברת עכשיו על פסקה ח' ועל פסקה ט', שמפנות לאותו התנאי שהגדרנו ב-4/א'/1/ג' ולכן זה מיותר.

איתי עצמון: מה מיותר?

ליאת בלון: שאתה לא צריך לחזור על זה שחדל להתקיים, כי זה יהיה תנאי בתוך 4/א'/1.

ליאת בלון: בסדר?

ליאת בלון: סעיף ג', כאילו מייתר את ח' ו-ט'.

ליאת בלון: לא כאילו, מייתר.

ליאת בלון: כי משהכנסנו את התנאים לחדלות פירעון ופשיטת רגל לסעיף 4/א'/1.

איתי עצמון: לא אבל יש עוד תנאים, את מדברת עכשיו על.

ליאת בלון: כן אבל ג' מדבר על "חדל להתקיים תנאי מהתנאים למתן רישיון או אחת העילות לסירוב לרישום במרשם המנויה ב-4/א'/1/ג' וזה יהיה מנוי ב-4/א'/1/ג'.

ליאת בלון: בסדר?

איתי עצמון: אבל את עדיין צריכה את התנאי שמדבר על העילה של "חדל להתקיים תנאי מהתנאים למתן רישיון.

איתי עצמון: מה את רוצה למחוק את כל הפיסקה?

ליאת בלון: לא, לא.

ליאת בלון: אני אומרת, שאחד מהתנאים האלה אם הוא לא מתקיים, אז העילה לסירוב תנבע מסעיף קטן ג'.

ליאת בלון: אני לא צריכה את הפיסקה.

איתי עצמון: בואי נבדוק את זה, אני לא משוכנע שאת צודקת.

איתי עצמון: בואי נבדוק את, זה ברמת המהות אין משמעות לתיקון, זה תיקון לנוסח נכון?

ליאת בלון: כן אנחנו גם סיכמנו מקודם ש-5 מיותר ונשלח אותם ל-4/א'/1.

רון כץ: אתם רוצים לבדוק את זה?

רון כץ: איתי אתה רוצה דקה לבדוק את זה?

רועי ברית: אני רק אוסיף דקה משהו קטן בסעיף קטן ד' שהקראתי, נדמה לי שנשמטו פה כמה מילים וזה צריך להיות ככה: ד'.

רועי ברית: לפעול להגדרת סיום מתן שירותי בזק לפי הרישיון, או מכוח הרישום במרשם או לצמצומם.

רועי ברית: זה בסעיף קטן ד', כי אנחנו מדברים על סיטואציה שבה השר - - - בעצם לבטל רישיון או פעילות מכוח רישום ואז זה נוגע לאסדרת סיום מתן שירותי הרישיון, גם לפי .

איתי עצמון: אנחנו כמובן, אנחנו נתאים את הנוסח כמובן למהות.

איתי עצמון: אבל מדובר אכן גם במי שפועל מכוח המרשם.

רועי ברית: 23.

רועי ברית: תיקון סעיף 6/א' לחוק העיקרי: 1.

רועי ברית: בהגדרה "הפקה מקומית עצמית", המילים "כמשמעותה" בסעיף 6/יב'/1 יימחקו.

רועי ברית: 2.

רועי ברית: אחרי ההגדרה "זמן שידור בסיסי" יבוא "חברות אחיות, חברות אשר בעל השפעה ניכרת באחת מהן הוא גם בעל השפעה ניכרת בשנייה.

רועי ברית: לעניין זה השפעה ניכרת, כהגדרתה בסעיף 14/א'.

רועי ברית: 3.

רועי ברית: ההגדרה "מינוי" תימחק.

ליאת בלון: אז יש פה רק תיקונים טכניים.

ליאת בלון: ההגדרה "מינוי" עברה לראשית הפרק ו"הפקה מקומית עצמית", זה שוב תיקונים טכניים.

איתי עצמון: יש כאן גם תיקונים בנושא השידורים.

איתי עצמון: המהות שלהם היא טכנית?

ליאת בלון: כן.

ליאת בלון: כי זה נובע, היו הוראות מעבר מזיכיונות לרישיונות, אז זה תיקון שצריך על הדרך להעביר אותו גם לנוסח החדש וגם לזה שכבר עברנו לרישיונות, למעט סעיף אחד שלדעתי תיכף נגיע אליו, שזה 6/י"ב/5, ששם כן החילו את מה שהיה על בעלי הזיכיונות לרישיונות ולכן כאן יש משמעות.

ליאת בלון: כל השאר הם לגמרי טכניים.

רועי ברית: 24.

רועי ברית: תיקון סעיף 6/ז' בסעיף 6/ז' לחוק העיקרי, סעיף קטן ב' בטל.

ליאת בלון: זה הסעיף שקובע חובת רישוי פרטנית למוקד שידור, לבעל רישיון שידורים.

ליאת בלון: אמרנו מוקד שידור ולא נכנס יותר לאסדרה.

רועי ברית: 25.

רועי ברית: סעיף 6/ח', בסעיף 6/ח' לחוק העיקרי, בסעיף קטן ז', המילים "הכללי של משרד התקשורת" יימחקו.

ליאת בלון: זה טכני.

ליאת בלון: יש הגדרה "המנהל או המנהל הכללי של משרד התקשורת".

רועי ברית: 25/א'.

רועי ברית: תיקון סעיף 6/ט', בסעיף 6/ט' לחוק העיקרי, בסעיף קטן א', בפסקה 9 אחרי "בעלי רישיונות", יבוא לשידורים או ספקים מורשים.

ליאת בלון: גם כאן זה טכני, זו בעצם הרחבה בהתאם לאסדרה החדשה.

ליאת בלון: זו סמכות של השר להוראות ורישיון כללי לכבלים, הוראות בדבר חובות בעלי הרישיון וגם ספקים מורשים, מכאן זה נובע.

איתי עצמון: רגע אחד, סליחה רגע שאני עוצר אותך.

איתי עצמון: בעצם אני רק אזכיר שלפי החוק ההגדרה של בעל רישיון לשידור היא נפרדת, כלומר היא לא קשורה בדיני ספק מורשה.

ליאת בלון: נכון, נכון היא גם מוחרגת מההחלה האוטומטית שעשינו בתחילת ההצעה ולכן, יש הרי החלה שאומרת בכל מקום שבו יבוא בעל רישיון יהיה ספק מורשה, אז כל הפרק של שידורים למעשה הם מוחרגים.

ליאת בלון: לדעתי זה ב'/1 ו-ב'/2 והם שניהם מוחרגים.

ליאת בלון: איה שכן מדובר על בעל רישיון טלקום אנחנו במפורש כתבנו, כי זה לא יוחלף אוטומטית יחד עם שאר התיבה של בעל רישיון.

איתי עצמון: אז תסבירו עוד פעם את התיקון בסעיף 6/ט', כי בסעיף 6/ט', היום הוא מתייחס לקביעת תנאים למתן רישיון לשידורי כבלים ולביצוע שידורים.

ליאת בלון: כן, אבל מדובר על הוראות שהוא יכול לקבוע בנוגע לבעל רישיון טלקום ולכן זה גם צריך לחול על ספק מורשה.

ליאת בלון: אתה רוצה שאני אקריא את הנוסח המשולב רגע איתי?

רון כץ: כן, כן.

איתי עצמון: אין צורך להקריא, תגידי פשוט במהות במה עוסק הסעיף וספציפית איפה תיקנתם ולמה זה רלוונטי לספק מורשה.

ליאת בלון: אני שניה אקריא את סעיף 6/ט': "השר רשאי, לאחר התייעצות עם המועצה, לקבוע תנאים למתן רישיון לשידורי כבלים, לביצוע שידורים לרבות אלה".

ליאת בלון: ואז בפסקה 9: "חובותיו של בעל רישיון כללי לשידורי כבלים כלפי מנוייו וכלפי בעלי רישיונות לשידורים".

ליאת בלון: לפני כן היה "וכלפי בעלי רישיונות אחרים".

איתי עצמון: כלומר בעלי רישיונות בכלל.

ליאת בלון: בדיוק, גם טלקום, כן ולכן אנחנו הוספנו "שידורים וספקים מורשים.

איתי עצמון: זאת אומרת, גם זה תיקון טכני בעצם.

ליאת בלון: כן.

ליאת בלון: התאמה להסדרה החדשה.

רועי ברית: 26.

רועי ברית: תיקון סעיף 6/יא'/1, בסעיף 6/יא'/1 לחוק העיקרי, במקום "לבעל הרישיון לעניין פעולות בזק", יבוא "לספק מורשה לעניין פעולות בזק".

ליאת בלון: גם כאן, זו הכוונה לבעל רישיון טלקום ולכן הרחבנו לספק מורשה.

רועי ברית: 27.

רועי ברית: ביטול סעיפים 6/י"ב/1 עד 6/י"ב/4, סעיפים 6/י"ב/1 עד 6/י"ב/4 לחוק העיקרי בטלים.

ליאת בלון: מה שהסברתי מקודם, זה בוטל בגלל המעבר מזיכיונות לרישיונות בכבלים.

רועי ברית: 28.

רועי ברית: תיקון סעיף 6/י"ב/5, בסעיף 6/י"ב/5 לחוק העיקרי, אחרי זיכיונות יבוא "כמשמעותן בפרק ב'/1 כנוסחו ערב תחילתו של תיקון 25.

ליאת בלון: זה לגמרי טכני, זה חל גם על רישיונות.

ליאת בלון: מכיוון שבהתחלה בוטלה ההגדרה לזיכיון, אז צריך להסביר שזה בעצם חל על אותם בעלי זיכיון עד לתיקון החוק שבו עברנו לרישיונות לשידורים.

רועי ברית: 29.

רועי ברית: ביטול סעיפים 6/י"ב/6 עד 6/י"ב/8, סעיפים 6/י"ב/6 עד 6/י"ב/8 לחוק העיקרי בטלים.

ליאת בלון: כנ"ל, בוטל במעבר מזיכיונות לרישיונות.

איתי עצמון: כלומר למעשה זה כבר, זה תיקון שהוא כבר לא רלוונטי יותר.

ליאת בלון: נכון.

רועי ברית: 30.

רועי ברית: תיקון סעיף 6/כ'/2, סעיף 6/כ'/2/ג' לחוק העיקרי, בפסקה 5/ג'/2, במקום "לבעל רישיון כללי לפי חוק זה", יבוא "בספק מורשה לפי חוק זה".

ליאת בלון: גם כאן הכוונה פה, בחוק הקיים היום לרישיון טלקום ואנחנו הרחבנו אותו לספק מורשה בניגוד לרישיון לשידורים שמופיע בפרקים האלה.

רועי ברית: 30/א'.

רועי ברית: תיקון סעיף 6/ל"ד/1, בסעיף 6/ל"ד/1 לחוק העיקרי, בסעיף קטן ז' בפסקה 10, אחרי "בעל רישיון" יבוא "לשידורים".

ליאת בלון: זה טכני, ההבהרה היא שזה מדובר על בעל רישיון לשידורים ולא בבעל רישיון.

איתי עצמון: אני מציע שתגידי לגבי כל הסעיפים במה עוסק הסעיף ואם.

ליאת בלון: 6/ל"ד/1, הוא סעיף שעוסק בערוצים ייעודיים, אוקיי?

ליאת בלון: למרות שהם עברו לפיקוח של הרשות השנייה נשאר הסעיף הזה כדי לאפשר להם להישאר וגם כאן יש את אותה התאמה טכנית.

רון כץ: אוקיי, בואו נמשיך.

רועי ברית: 31.

רועי ברית: תיקון סעיף 6/ל"ז, בסעיף 6/ל"ז לחוק העיקרי.

רועי ברית: 1.

רועי ברית: סעיף קטן ד' בטל.

רועי ברית: 2.

רועי ברית: בסעיף קטן ה', במקום "ביצע את אחת הפעולות המנויות בסעיף 6/ז'/א' או ב', בלי שקיבלת רישיון מתאים לכך", יבוא "שידר שידורי כבלים בלי שקיבל רישיון מתאים לכן ובניגוד לסעיף 6/ז'/א'.

רועי ברית: 3.

רועי ברית: בסעיף קטן ז', המילים "או המסייע להתקנה או להפעלה של מוקד שידור" יימחקו ובמקום הסיפא מהמילים "שקלים חדשים", יבוא "שקלים חדשים, להלן שידורים אסורים".

רועי ברית: 4.

רועי ברית: בסעיף קטן ח': א.

רועי ברית: בפסקה 3, המילים "או למוקד שידור אסור" יימחקו.

רועי ברית: ב.

רועי ברית: פסקה 5 תימחק.

רועי ברית: ג.

רועי ברית: בפסקה 6, במקום "למוקד שידור אסור על הפעלתה לקיום", יבוא "לקיום".

רועי ברית: ד.

רועי ברית: בפסקה 7, המילים "הבעלים או המחזיק של מוקד שידור אסור" ימחקו.

רועי ברית: ה.

רועי ברית: פסקאות 8-10 יימחקו.

רועי ברית: 4.

רועי ברית: סעיף קטן י"א בטל.

ליאת בלון: כל סעיף 6/ל"ז עוסק בעצם בעבירות עונשין, למוקד שידור אסור.

ליאת בלון: מכיוון שמוקד שידור הוא יותר כבר לא תחת חובת ההסדרה, כי זה לא, חובת בזק לא נכנסת להגדרה, אז אין בזה צורך ולכן התיקונים האלה.

רון כץ: אנחנו רגע עושים עצירה לטובת הזום.

רון כץ: יוגב עזרא, מעמותת אל ספאם נמצא איתנו.

יוגב עזרא: כן.

רון כץ: בבקשה יוגב.

יוגב עזרא: יש לנו הערה לגבי תיקון 58, אז אני ביקשתי לתת לנו את רשות הדיבור כשידברו על תיקון 58.

רון כץ: לא זה עוד לא, אנחנו עוד לא שם.

רון כץ: אבל אנחנו.

יוגב עזרא: כן, אבל בגלל שאנחנו לא יכולים לדעת מתי אתם תגיעו לזה אז אנחנו כבר יום ראשון.

רון כץ: אז תישאר איתנו.

יוגב עזרא: אם לא היום, אז אני מבקש רשות דיבר על הסעיף הזה, אם לא נגיע אליו היום אז בישיבה הבאה.

רון כץ: בסדר גמור אז תעקוב אחרינו שאם נגיע, שתזכיר לחבר'ה של הזום שאני אדע להעלות אותך.

רון כץ: תודה רבה.

רון כץ: בואו נמשיך.

רועי ברית: 32.

רועי ברית: תיקון סעיף 6/מ'/ד', בסעיף 6/מ'/ד' לחוק העיקרי סעיף קטן ד' בטל.

ליאת בלון: זה סעיף שעוסק במתקן בזק לשידור לווייני ולכן, משבוטלה חובת הרישוי על מתקנים ועל ביצוע פעולות בזק, הסעיף הזה מיותר.

רועי ברית: 33.

רועי ברית: תיקון סעיף 6/מ'/ח', בסעיף 6/מ'/ח' א'/1 לחוק העיקרי, במקום "בעל הרישיון למתן שירותי בזק, יבוא "ספק מורשה".

רון כץ: אם זה טכני את יכולה להגיד טכני.

ליאת בלון: טכני.

רון כץ: בוא נמשיך.

רועי ברית: 33/א'.

רועי ברית: תיקון סעיף 6/מ'/ט', בסעיף 6/מ'/ט' לחוק העיקרי.

רועי ברית: בסעיף קטן א', בפסקה 3 אחרי המילים "לרבות התקשרויות", יבוא "עם ספקים מורשים"

ליאת בלון: גם טכני.

רועי ברית: 34.

רועי ברית: תיקון סעיף 6/ס'/א' בסעיף 6/ס'/א' לחוק העיקרי.

רועי ברית: בסעיף 6/ס'/א'/1 לחוק העיקרי, במקום ברישא עד המילים "לעניין סעיף זה" יבוא במקום "ספק מורשה", יבוא "בעל רישיון לשידורי לווין לעניין סעיף זה".

ליאת בלון: זה מתייחס להגדרת ספק מורשה שבסעיפי סמכויות המקרקעין, זה מחיל אותם בעצם על בעל רישיון לשידורי לווין שמתקין צלחת לקליטה.

רועי ברית: 35.

רועי ברית: תיקון כותרת פרק ד', כותרת פרק ד' לחוק העיקרי, במקום "פעולות בזק ומתן", יבוא "מתן".

ליאת בלון: אז זה גם טכני מכיוון שאין יותר אסדרה לפעולות בזק.

רועי ברית: 36.

רועי ברית: תיקון סעיף 11 בסעיף 11 לחוק העיקרי: 1.

רועי ברית: בסעיף קטן א', במקום "יבצע פעולות בזק וייתן", יבוא "יתן" ואחרי "הרישיון שהוענק לו" יבוא "או ההיתר הכללי, לפי העניין".

רועי ברית: 2.

רועי ברית: בסעיף קטן ב', במקום "בעל רישיון פועל" יבוא "ספק מורשה פעול", במקום "לבעל הרישיון" יבוא "לספק המורשה" ובמקום בסעיף קטן זה "בעל רישיון", יבוא בסעיף קטן זה "ספק מורשה".

ליאת בלון: א' עוסק במתן שירות בזק באורך תקין וסדיר, אז יש כאן התאמה טכנית שהיא בעצם של המושגים.

ליאת בלון: ו-ב' עוסק בסמכות השר לתת הוראות במקרה והוא רואה שיש ספק שפועל באופן העלול לגרום לפגיעה בתחרות במתן שירותי בזק וגם כאן, זו התאמה טכנית.

איתי עצמון: הקראת את תיקון כותרת פרק ד'?

ליאת בלון: כן.

רועי ברית: כן.

רועי ברית: 37.

רועי ברית: תיקון סעיף 12.

רון כץ: למה?

רון כץ: מה יש בו?

איתי עצמון: סעיף 12 נוגע בין היתר בביטול פיקוח פרלמנטרי של וועדת הכלכלה לגבי נושאים שונים שהשר מוסמך להתקין תקנות לגביהם.

איתי עצמון: אגב, בין היתר את התקנות שדנו בהם היום לגבי טלפונים ציבוריים - - -

רון כץ: זה עוד לא מוסכם?

איתי עצמון: יש לנו עוד דין ודברים עם משרד התקשורת בעניין הזה.

רון כץ: אולי נפתור את הסוגייה הזאתי לגבי הסעיף, מה בעצם אנחנו לא מסכימים?

רון כץ: לגבי סעיף 37 או 12?

ליאת בלון: יש נוסח שהתחלנו לשוחח עליו אתמול.

ליאת בלון: בסעיף א' היה מתן שירותי בזק.

איתי עצמון: את רוצה להקריא כרגע ולהגיד מה פחות או יותר מה השינויים?

ליאת בלון: לא.

ליאת בלון: אני חושבת שאנחנו נסכם נוסח קודם, חבל.

רון כץ: אנחנו פשוט זה דיון שני שאנחנו לא מחליטים על נוסח לגבי הפיקוח של הוועדה, אז בוא נסגור את העניין.

רון כץ: אני מבין שיש פה איזה שהוא קושי עם הפיקוח, אנחנו טובים בלהתקין תקנות אבל אנחנו לא טובים בלפקח עליהן.

רון כץ: אז בואו נפתור את הסוגייה הזאת, את רואה שאנחנו משתפים פעולה ואנחנו רוצים לבוא לקראת משרד התקשורת.

ליאת בלון: הנוסח לא מולי האמת, הנוסח החדש המוצע הוא לא מולי אבל אני אסביר רגע את הקושי שהעלה איתי אתמול.

ליאת בלון: בסעיף הראשון בנוסח בעצם מדובר על מתן שירותי בזק ואיתי טען שזה משהו מאוד רחב ואם אנחנו לא רוצים אישור וועדה, אז צריך איכשהוא להדק את הנוסח כי זה מאוד.

רון כץ: או להשאיר את זה באותו הנוסח עם אישור הוועדה, זה פותר את הבעיה.

ליאת בלון: אנחנו מעדיפים שלא.

רון כץ: ברור.

רון כץ: אני זוכר את זה כבר מפעם קודם ואני חושב שזה לגיטימי שזה יישאר באישור וועדה.

רון כץ: יש לך הערות בנושא הזה?

איתי עצמון: אני אחזור קצת על דברים שאמרתי בדיון הקודם שהיה באוגוסט ואיך אני חושב שלגבי נושאים מהותיים, נושאים שמשליכים על זכויות יסוד, נושאים שיש לגביהם עניין ציבורי, שלמשל נוגעים לסוגיות צרכניות – ראוי שיהיה פיקוח פרלמנטרי.

איתי עצמון: לא לגבי כל סוגיה וסוגיה.

רון כץ: אתה יודע שאתה אומר את אותן מילים איתי?

רון כץ: כרגע אתה אומר את אותן המילים, שתדע זה יפה.

איתי עצמון: ולכן אני בעניין הזה כן הייתי שותף לעמדת משרד התקשורת לגבי התקנות לפי סעיף 12/ב', יש שם שורה של הוראות שאני אכן לא משוכנע שחייבים פיקוח פרלמנטרי לגבי כל אחד ואחד מן הנושאים.

איתי עצמון: בעקבות אבל הליבון הפנימי שהיה לנו בחודשים האחרונים לגבי אותם סעיפי ההסמכה, אני ניסיתי להבין בעצם מה עומד מאחורי ההסמכות.

איתי עצמון: כלומר האם יש היום תקנות כאלה, מה השימוש שייעשה בהמשך בהסמכות האלה והאם נכון לחדד את ההסמכה כדי שנבין גם על מה אנחנו מוותרים מבחינת פיקוח פרלמנטרי ובסוגיה הזאתי עוד לא הגענו לנוסח סגור ומוסכם, מכיוון שלמשל אני אתן רק דוגמא – אם יש הסמכה להתקין תקנות לגבי מתן שירותי בזק, זאת הסמכה מאוד מאוד רחבה.

איתי עצמון: אז אם היום היא באישור וועדה ועכשיו אנחנו מחליטים, הוועדה מחליטה לבטל את הפיקוח הפרלמנטרי, אנחנו רוצים להבין מה בא בגדר אותה תיבה.

רון כץ: לא, אני רוצה ללכת אפילו צעד אחורה.

רון כץ: אני לא מבין מה הבעיה, למה אתם מבקשים בעצם מהוועדה לוותר בעצם על הפיקוח הפרלמנטרי שלנו?

רון כץ: מה עומד מאחורי הבקשה?

ליאת בלון: התקנות האלו, לפחות לפי הנוסח שיש כרגע, הן ברובן תקנות מאוד מקצועיות.

ליאת בלון: זאת אומרת, אנחנו רוצים להשאיר אותן בסמכות השר.

ליאת בלון: לגבי 12/א' - - -.

רון כץ: זה לא מוריד מסמכות השר הפיקוח של הוועדה, בגלל זה אני לא מבין מה אנחנו כבר פעם שניה.

ליאת בלון: לא, יש טיעון אחד מהותי ועקרוני לגבי האם באמת זה צריך להגיע לוועדה ומה הערך המוסף של זה.

רון כץ: אפשר לסגור את הכנסת גם.

רון כץ: אני גם חושב שהיא מיותרת.

ליאת בלון: אז אני אגיד שסעיף 12/א', שזו החרגה מאוניברסליות.

ליאת בלון: אנחנו כן הבנו שיש פה חשיבות לוועדת הכלכלה.

ליאת בלון: אבל 12/ב', אנחנו ננסה להדק אותו כמה שיותר באופן כזה ואנחנו מתעקשים להשאיר אותו ללא אישור הוועדה ונראה לי שגם די הסכמנו על זה.

ליאת בלון: זאת אומרת, הקושי נבע מהמילה מתן, שהיא מאוד רחבה ואיתי ביקש להדק אותה.

ליאת בלון: אבל אני חושבת שמשרד התקשורת יעדיף להישאר ללא אישור הוועדה ולהדק את הנוסח לאותם דברים שבאמת אנחנו רוצים שיישארו בסמכות, בעיקר כי הם דברים מאוד מקצועיים, לדוגמא – הסעיף הראשון נותן לנו מענה לתצ"גים, שזה משהו שאנחנו, או לרציפות תפקודית או לסייבר או לנושאים שהם באמת מאוד מקצועיים.

איתי עצמון: לא, אבל את חוזרת שוב ושוב על נושאים מקצועיים.

איתי עצמון: השאלה היא לא, כל הנושאים הם מקצועיים כאן, כן?

איתי עצמון: כל התקנות האלה מגבשים אותן אנשי מקצוע והן על סמך בסיס מקצועי.

איתי עצמון: הוועדה דנה הרי בעשרות נושאים שהם נושאים מקצועיים, השאלה היא האם יש איזו שהיא סיבה מיוחדת, כפי שאמרתי קודם לכן – להביא את התקנות לאישור הוועדה – כן או לא.

איתי עצמון: אני באמת חשבתי שלמשל אני אתן דוגמא – חובות דיווח של בעלי רישיונות למשרד, אלו תקנות שהוועדה אישרה לפני שנה ואני ממש לא משוכנע שזה נושא שחייב להגיע לכאן לאישור וועדה.

ליאת בלון: מה בסעיף 12/ב' משכנע אותך שצריך להגיע לאישור וועדה?

ליאת בלון: איזה כאילו אינטרס?

ליאת בלון: אני אומרת "מקצועי" במובן הזה שאני לא רואה ערך מוסף באישור הוועדה.

איתי עצמון: ההערה שנתתי עכשיו היא הערה כללית.

רון כץ: אני רואה שהצלחת לעשות עבודה גם על איתי, הוא מסמן לי לתת לכם רגע לעבוד.

רון כץ: אני לא רוצה להפריע לכם, אז אנחנו באמת נשאיר את זה בצורך עיון.

רון כץ: אבל, אני חושב שזה צריך להגיע לוועדת הכלכלה אז תראו איך אתם פוטרים את הבעיה הזאת, אלא אם כן זה משהו באמת שהופך להיות מאוד מקצועי ואז אתם מצמצמים את זה.

רון כץ: או לא בעל משמעות ציבורית, אבל כל מה שקשור למשמעויות ציבוריות הוועדה הזאתי, זו החובה שלנו לדון בזה ואני מבטיח לך שזה יהיה מהר, קל וטוב כמו תמיד.

ליאת בלון: אז למען השקיפות, אני רק אגיד שהיו פה חמישה או שישה סעיפים, מחקנו את רובם, הבנו את הקושי, אנחנו מנסים להדק אותם.

איתי עצמון: לא, אבל אתם מחקתם אותם כי אני שאלתי אתכם מה הצורך בהסמכה הזאת ומחקתם אותם בכלל, זאת אומרת שלא תהיה בכלל הסמכה לא קשור לאישור הוועדה.

ליאת בלון: נכון.

ליאת בלון: אני אומרת שאין לנו בעיה לוותר גם על הנוסח הרחב שהיה לפני כן, אנחנו מוחקים אותם כי אנחנו חושבים שצריך להדק אותם לאותם נושאים שנראה לי שדי הסכמנו שהם לא - - -

רון כץ: אנחנו נשאיר את זה שאתם תזקקו את הנושא אבל צריך לפתור אותו וצריך להחליט.

רון כץ: או שרוצים להיות מאוד צרים וטכניים או שזה חוזר לוועדה, אחד מהשניים.

רון כץ: תחליטו ונתקדם.

ליאת בלון: אנחנו ננסה להישאר עם הצרים והטכניים.

איתי עצמון: אני רק אגיד רגע סליחה, מה שסימנתי זה כמובן לא ליושב ראש הוועדה, מה שסימנתי הוא לך שאני עונה פשוט לשאלה של יושב ראש הוועדה מה בעצם גדר המחלוקת לגבי אישור הוועדה ואני אגיד כאן, שלגבי הנושאים שמוסדרים היום בסעיף 12, אני מודה שלהבנתי כן?

איתי עצמון: ההצעה שלי לוועדה היא לא בהכרח להתעקש על אישור וועדה בנושאים האלה.

איתי עצמון: לגבי הנושאים שדנו בהם בתחילת הדיונים בהצעת החוק – איפה בעצם עובר קו הגבול בין רישוי להיתר או פטורים מרישיון והיתר, אלה נושאים שבהחלט צריכים להגיע לאישור וועדה ולפיקוח פרלמנטרי.

איתי עצמון: העמדה שלי בעניין הזה היא חד משמעית וזה גם מה שמקובל בתחומים אחרים שנדונים כאן ואמרתי את זה באריכות בישיבה האחרונה ואני חוזר כעת על הדברים.

איתי עצמון: אז זה בעצם סידר לנו את הנושא.

רון כץ: כן, כן על זה אני חושב שאנחנו כולנו נסכים.

ליאת בלון: אנחנו ננסה להסכים לפני שנחזור לוועדה.

רון כץ: בסדר גמור, בואו נמשיך.

רון כץ: רגע סעיף 31 או 13 אתם מדלגים?

ליאת בלון: כן.

רועי ברית: אנחנו מדלגים לסעיף 41.

רון כץ: למה אנחנו מדלגים על 38?

ליאת בלון: 38 זה בעצם תיקון לסעיף 13.

ליאת בלון: יש כאן עניין שאנחנו עדיים ממתינים לאישור של רפרנטים ביטחוניים ממשרד המשפטים.

ליאת בלון: זה קצת קשור, לא קצת, זה קשור לנושא של הכוונת פעולה והגדרה.

ליאת בלון: עדי את רוצה להגיד משהו בנושא?

עדי ליברוס: היי, אני עדי ליברוס ממשרד המשפטים.

עדי ליברוס: זה קשור קצת לחוסר ההסכמה לגבי הגדרת הכוונת פעולה.

איתי עצמון: לא רק איתנו, אגב.

רון כץ: יש איזה, אתם רואים צפי לפתרון לדבר הזה?

עדי ליברוס: הקושי לא נעוץ כרגע בהכרח.

עדי ליברוס: אני אולי אגיד שתי מילים, משרד התקשורת תתקנו אותי אם צריך.

עדי ליברוס: בעצם, הכוונת פעולה ואני מניחה שדיברתם על זה בדיונים הקודמים, היא אותה שארית של פתח לפעילות שעשויה להיות כפופה להסדרה וכתוצאה מכך, יש רלוונטיות להוראות שנוגעות לגופי הביטחון, לאפשרות שלהם לקבל מידע או לתת הוראות לאותם גופים שיכנסו דרך החלון הזה, אם יכנס, להסדרה של משרד התקשורת ומכיוון שנכון להרגע, מטבע הדברים ההרחבה של ההגדרה יוצרת בעיה מהזווית של הרחבת הגופים של גופי הביטחון.

עדי ליברוס: יוכלו לתת להם הוראות פוגעניות או לקבל מהם מידע ומתעוררת לה שאלה של פגיעה זכויות וזו הזווית שיותר מטרידה את משרד המשפטים.

רון כץ: אוקיי.

רון כץ: טוב, אבל צריך לנעול את העניין.

עדי ליברוס: אז אני רק רוצה לחדד שמכיוון שההגדרה של הכוונת פעולה עדיין לא סגורה, להבנתי גם מבחינת משרד התקשורת נכון לרגע זה, אז זה נושא שצריך קודם כל להיות מלובן ברמה של משרד התקשורת והשרשרת היא אחר כך המשרד המשפטים, אנחנו כמובן ערים לזמנים.

עדי ליברוס: אבל כרגע זה לא ממתין אצלינו.

ליאת בלון: הכוונת פעולה זו הגדרה שתפתור לנו לא מעט סעיפים ואנחנו רוצים ממש לבדוק.

רון כץ: אבל צריך להעמיק בזה כי זה בעצם נושא.

ליאת בלון: נכון, נכון הוא גם שזור בכל החוק.

ליאת בלון: אני מסכימה איתך כן.

רון כץ: אז אנחנו מדלגים לסעיף 39?

רועי ברית: אנחנו דילגנו גם על סעיף 39 ועל סעיף 40.

איתי עצמון: כלומר אתם רוצים לדלג בעצם ולהגיע לסעיף 41 להצעת החוק, שעניינו ביטול סעיף - - -.

רועי ברית: טוב, אז סעיף 41 קראתי אותו, את רוצה להסביר?

איה בן פורת: אנחנו עוברים לסעיף 42 איתי?

איתי עצמון: כן.

איה בן פורת: איה בן פורת מהלשכה המשפטית במשרד התקשורת.

איה בן פורת: אני ממשיכה בסעיף 42 להצעת החוק.

רון כץ: אז 41 בעצם בוטל?

רון כץ: אתם מבקשים גם לדלג עליו?

ליאת בלון: כן.

ליאת בלון: אנחנו לא נצביע עליו, אנחנו רוצים לעבור לסעיף הסיבים, הייתה פה טעות.

רון כץ: בסדר גמור.

איה בן פורת: 42.

איה בן פורת: תיקון סעיף 14/א' בסעיף 14/א' לחוק העיקרי: 1.

איה בן פורת: בהגדרה "אזורי הפריסה של החברה" במקום "ברישיון החברה", יבוא "בהיתר הכללי".

איה בן פורת: 2.

איה בן פורת: אחרי ההגדרה "השפעה ניכרת" יבוא "ספק שירותי בזק נייחים, ספק מורשה שבמועד הקובע היה בעל רישיון כללי למתן שירותי בזק פנים ארציים נייחים שלפיו חלה עליו באותו מועד החובה לבצע פעולת בזק ולתת שירות בזק לכלל הציבור בכל הארץ או לפחות באזור שירות ושחלות עליו הוראות 64/א'/ב'/3".

איה בן פורת: להמשיך איתי?

איה בן פורת: אתה רוצה שנעצור ונדבר?

רון כץ: לא בוא נמשיך את הסעיף ואז נדבר עליו.

איה בן פורת: 3.

איה בן פורת: ההגדרה "הרישיון מפ"א כללי" תימחק.

איה בן פורת: 4.

איה בן פורת: בהגדרה "רשת גישה מתכתית, במקום "רשת כבלים מתכתית, שבעל רישיון מפ"א כללי", יבוא "רשת בזק שהיא רשת כבלים מתכתית של ספק שירותי בזק נייחים".

איה בן פורת: 5.

איה בן פורת: בהגדרה "רשת מתקדמת", במקום "רשת המבוססת", יבוא "רשת בזק המבוססת" ובמקום "רשת שוות ערך", יבוא "רשת בזק שוות ערך.

איה בן פורת: 6.

איה בן פורת: במקום ההגדרה "שירות וזיקה לתשתית", יבוא "שירות וזיקה לתשתית, שירות בזק, למעט שירות כאמור בסעיף 2/ב'/1/ג' ושירות שלצורך נתינתו מוכוונת פעולתה של רשת בזק הפועלת באמצעות לוויין ולרבות שירות אחר הניתן בהתאם לרישיון כאמור בסעיף 2/ב'/1/א'.

איה בן פורת: ואני ממשיכה להקריא את שתי האופציות הכתובות כאן.

איה בן פורת: ובלבד שהוא לא שירות שהוא לפי פסקה 1 לשירות האמור, הניתן לבעלי רישיונות לפי סעיף זה בלבד או ובלבד שאינו שירות הניתן לפי מדיניות שיתוף ברשת גישה רחבת פס של בעל רישיון כללי למתן שירותי רט"ן שפרסם שר התקשורת ביום ה-15 במאי לשנת 2014 ופורסמה באתר האינטרנט של משרד התקשורת.

איה בן פורת: 7.

איה בן פורת: במקום ההגדרה "שירות גישה לאינטרנט", יבוא "שירות גישה לאינטרנט, שירות גישה לאינטרנט בין שהוא ניתן בתמורה ובין שהוא ניתן שלא בתמורה".

רון כץ: עכשיו בואי נדבר רגע על הסעיפים.

איתי עצמון: אולי תתני גם איזה שהוא פתיח על התיקון עכשיו.

איה בן פורת: אז אני אתן רגע כמה מילות רקע על פרק ד'/1 לחוק התקשורת.

איה בן פורת: פרק ד'/1 מכיל את המתווה הרגולטורי לפריסת רשת מתקדמת בכל הארץ וכשאנחנו אומרים רשת מתקדמת כיום, אנחנו מדברים על סיבים ובעתיד יכול להיות שתהיה טכנולוגיה אחרת.

איה בן פורת: הרעיון שלו הוא ביטול חובת האוניברסליות של בזק והוט וסיבים, כאשר בזק בחרה את האזורים שבה היא רוצה לפרוס רשת מתקדמת ובשאר האזורים משרד התקשורת יעשה מכרזים שגם מחד, יחלקו מענקים לזוכים במכרזים וגם יקבעו להם חובות פריסה.

איה בן פורת: שככה כמו פאזל של כל המדינה, יהיה פאזל של רשת סיבים אוניברסלית בכל המדינה לאט לאט.

איה בן פורת: בתוך הפרק הזה קבוע גם מנגנון המימון של המכרזים האלה, מוקמת באמצעות החוק תקופת תמרוץ, אשר נגבים לתוכה כספים מהכנסות או מגופים חייבים בשוק התקשורת בישראל ומהכסף הזה ממומנים המענקים שיוענקו במכרזים.

איה בן פורת: זה בגדול, אני יכולה להיכנס.

רון כץ: לא, זה מצויין ובזה כן אנחנו נרצה לדעת מה קורה עם זה בעוד נגיד תקופה של שנה.

רון כץ: לדעת, לגבי הסעיף, זה סעיף 14/א'/ב'.

איתי עצמון: אני חושב שיש בתיקון של חוק התקשורת ויש שם חובות דיווח לוועדת הכלכלה.

רון כץ: בנושא הזה גם?

איה בן פורת: יש ואנחנו נגיע לזה.

רון כץ: מעולה.

רון כץ: כי זה נושא סופר קריטי.

איה בן פורת: בסדר.

איה בן פורת: יש שם איזה תיקון קטן שאנחנו מבקשים לערוך גם בסעיף הזה, אז אני מבטיחה שאנחנו נדבר גם עליו.

איתי עצמון: בעניין חובת הפיקוח?

רון כץ: זה לגבי חובת הדיווח, התיקון?

איה בן פורת: כן.

רון כץ: עדיף שלא תעלו אותו.

רון כץ: בואו נתקדם.

איה בן פורת: אני אסביר ואולי.

רון כץ: אולי.

רון כץ: בואו נמשיך.

איה בן פורת: אז פסקה אחת, בהגדרה "אזורי הפריסה של החברה", היא בעצם מגדירה את האזור שבזק בחרה והיא מתחייבת לפרוס בו סיבים אופטיים בתוך שש שנים.

רון כץ: שש שנים זה זמן סביר?

איה בן פורת: זה מה שנקבע פה.

רון כץ: אוקיי.

איתי עצמון: כן זה מה שנקבע אז בזמנו בתיקון החוק.

איה בן פורת: אנחנו באנו עם מצע של חמש נדמה לי, נכון איתי?

איה בן פורת: ואז הוועדה בדיון בוועדה זה שונה לשש שנים.

איה בן פורת: זה היה חלק מדיון כולל פה עם כמה חברי כנסת למיטב זכרוני.

איה בן פורת: אז כרגע קבועים אזורי הפריסה של בזק ברישיון שלה.

איה בן פורת: היא כבר בחרה את האזורים האלה, הם קבועים כבר ברישיון שלה ואנחנו צריכים לשנות את ההגדרה הזאת בגלל שינוי האסדרה הכולל.

איתי עצמון: אבל למה בעצם?

איתי עצמון: יכול להיות שלא צריך, אם זה משהו שכבר נעשה וזה אזורים שהם כבר קבועים והיא בחרה אותם והם מעוגנים אחר כך ברישיון של בזק, אז בעצם לשם מה נדרש התיקון הזה?

איתי עצמון: אני לא בטוח שזה הכרחי.

איה בן פורת: אני מקבלת את ההערה ואנחנו יכולים לשנות את הנוסח כך שהחובות פריסה והאזורים של בזק יהיו קבועים ברישיון של בזק.

איתי עצמון: אז בעצם לא צריך את התיקון.

איה בן פורת: נכון.

רון כץ: כן, זה גם עושה שכל.

איתי עצמון: זאת אומרת כל פסקה אחת אפשר לוותר עליה.

איתי עצמון: אוקיי.

איה בן פורת: עכשיו אני אתן הסבר על פסקאות שתיים ושלוש.

איה בן פורת: פסקה 3 מוחקת את ההגדרה רישיון מפ"א כללי ובעצם בפסקה 2, מכניסה הגדרה שמחליפה אותה בגלל שלא יהיה יותר רישיון מפ"א כללי אז ההגדרה הקיימת נמחקת וההגדרה החדשה שנכנסה לכאן היא בעצם מתארת את אותם גופים שנכללו בהגדרה הזאת קודם, שכיום זה בזק והוט בלבד ואלה גופים שבמועד הקובע שבו נכנס התיקון לחוק, היה עליהם רישיון מפ"א כללי והייתה להם חובת אוניברסליות.

איה בן פורת: זאת אומרת שמשעה שהם נתנו שירות אחד כלשהו, הם היו צריכים לתת אותו בכל המדינה בתוך זמן מסויים שקבוע להם ברישיון והתיקון הזה שבעצם משאירה את אותה ההגדרה במהות אבל משתמשת במונחים החדשים של האסדרה החדשה.

איתי עצמון: וגם התיקון בפסקה 4 הוא בעצם בהגדרה "רשת גישה מתכתית" הוא גם כן תיקון לטובת המהלך.

איה בן פורת: נכון, גם בארבע וגם בחמש, אלו שתי פסקאות שהן בעצם התאמה טכנית לשינוי האסדרה.

איתי עצמון: עכשיו התיקון שלכם בהגדרה לשירות בזיקה לתשתית מחייב הסבר, בפרט לגבי האופציות שאנחנו צריכים לבחור.

איתי עצמון: אני לא כל כך הבנתי.

איה בן פורת: אז אני אסביר בסדר.

איה בן פורת: שירות וזיקה לתשתית בתוך פרק ד'/1, הוא רכיב משמעות בקביעת החובה של גוף מסויים לשלם לתקופת התימרוץ.

איה בן פורת: קודם כל, זה, נשים את הדברים בקונטקסט – זה ההקשר, של תשלום לקופה.

איה בן פורת: כיום, קבועים חמישה שירותים שהם שירותי בזק בחוק ובהגדרה הזאת, שהם נחשבים שירות בזיקה לתשתית שהסעיף המהותי קובע שאם בעל רישיון נותן, לפחות 50% מההכנסות שלו הן נובעות משירות של זיקה בתשתית או ממקבץ של שירות בזיקה לתשתית עם משהו אחר, אז הוא עובר את הרף שאומר שהוא צריך לשלם לקופה.

איה בן פורת: אוקיי?

איה בן פורת: זה הקונטקסט.

איה בן פורת: ההגדרה בלי ההערת שינויים, זאת אומרת רק החלק הראשון של ההגדרה בעצם הוא, שוב, התאמה טכנית לנוסח שקיים היום, משהו שמחליף את הנוסח היום בגלל שינויי האסדרה.

איה בן פורת: יש כאן את כל השירותים שנכנסו קודם, זאת אומרת כל שירותי המפ"א שניתנים היום ברישיונות, כל שירותי הרט"ן, כל השירותים שניתנים ברישיון.

איה בן פורת: מה שאנחנו מחריגים מפה, שכרגע בנוסח של היום לא מוחרג במפורש, אבל הוא לא נכלל בהגדרות ולכן צריך להחריג אותו במפורש לשני בעלי רישיון שהם בעלי רישיון כברל תת ימי ורישיון למתן שירותי לווין, שלפי עמדת משרד התקשורת הזיקה ופוטנציאל ההנאה שלהם מרשת גישה מתקדמת הוא יחסית נמוך.

איה בן פורת: הם נותנים שירותים או בינלאומיים או שלא קשורים לרשת הסיבים ולכן הם מוחרגים גם היום וגם ימשיכו להיות מוחרגים מהתשלום לקופה, אוקיי?

איה בן פורת: זה לגבי ההחלפה והרישא של ההגדרה.

איתי עצמון: אבל אני מציע לא להשתמש בתיבה שלצורך נתינתו מוכוונת פעולתה.

איתי עצמון: מכיוון שאנחנו, כאמור יש לנו עדיין קושי עם ההגדרה של הכוונת פעולה.

איה בן פורת: אני מקבלת את ההערה, אני מציעה להפנות שם לפסקה בסעיף שתיים, שמדברת על שירות לווייני.

איה בן פורת: פשוט להפנות למספר.

איתי עצמון: אוקיי אז לקראת הדיון הבא פשוט תעבירו נוסח מתוקן.

איה בן פורת: בדיוק, אנחנו נעביר שם, נחליף את זה למספר הפסקה.

איה בן פורת: לגבי הסיפא של ההגדרה שירות בזיקה לתשתית, זה תיקון חדש שביקשנו בגלל שכיום אנחנו נמצאים בשלהי המאמצים המאוד קשים לגבות כספים לקופת התמרוץ.

איה בן פורת: התקנו את תיקון 74, בו נכנס פרק ד'/1 לחוק בדצמבר האחרון ומאז דצמבר אנחנו בעצם פועלים כדי גם לכתוב מכרז ולפרסם אותו - מכרז קופת התמרוץ הראשון, שפורסם באוקטובר וגם להתחיל לגבות כספים לקופת התמרוץ.

איה בן פורת: גבייה כמו גבייה זה סיפור מאוד מאוד קשה, זו הפעם הראשונה שאנחנו עושים את זה ולכן הטיעונים שנשמעים כלפינו והקשיים שאנחנו מוצאים ביישום של הסעיף הזה כפי שהוא כתוב היום, הם לא פשוטים.

איה בן פורת: הוצאנו כבר הודעות חיוב לפי החוק ליותר מ-90% מהגופים החייבים, אבל יש לנו שם, עלו לנו קשיים בניסוח של החוק.

איה בן פורת: הקושי הספציפי שאנחנו מבקשים לפתור כאן, זה להחריג מחובת התשלום לקופת התמרוץ שני תאגידים, כיום נכללים בקבוצה הזאת שני תאגידים בלבד.

איה בן פורת: התאגידים האלה הם תאגידי שיתוף שנותנים למפעילי רט"ן שירותי תשתית רט"ן.

איה בן פורת: עכשיו אני רוצה להגיד רגע מילה על שני התאגידים האלה, באיזו שהיא פינה של פינה, קיימים מתוך המאות רישיונות שיש לנו, יש לנו רק שני תאגידים כאלו והם לא הובאו בחשבון כשחשבנו על תיקון ההגדרה בהקשר של שינוי האסדרה וגילינו את זה עכשיו.

איה בן פורת: תאגידי השיתוף האלה הם יציר רגולציה.

איה בן פורת: יש מפעילי רט"ן, הם משתמשים בתדרים והם אמורים שכל אחד מהם תהיה לו רק עצמאית, אבל בסביבות שנת 2014 המשרד, בשל היותו של תדרים משאב מוגבל, הוציא מדיניות שהוא אפשר להם לשתף ברמות מסוימות תדרים.

איה בן פורת: אבל כדי למנוע את הפגיעה בתחרות שיכולה להיות מהשיתופים האלה, הוא קבע במדיניות שלו שלצורך השיתוף הם צריכים ליצור תאגידים שהם יהיו הבעלים היחידים שלהם ואף אחד אחר לא יכול להחזיק בהם וכל המהות של התאגידים האלה זה להקים ולהפעיל את הרשתות, לעשות שימוש בתדרים של מפעילי הרט"ן שבעלים בו ובעצם, תאגיד השיתוף בעצם מהווה כלי רגולטורי להפריד את הפעילות של מפעילי הרט"ן כדי שהם לא ישתפו יותר מידי פעולה ויפגעו בתחרות.

איה בן פורת: אז גם הוא מונע פגיעה בתחרות, מונע העברת מידע סודי מסחרי – יש שם הוראות מאוד רחבות ובעצם התאגידי שיתוף האלה הם בעצם כל ההכנסות שהם מקבלים זה ממפעילי רט"ן, זאת אומרת הכנסות שממילא משולם עליהם תשלום חובה על הקופה.

רון כץ: יש לך התייחסות לזה איתי?

רון כץ: זה לא בנוסח, זה לא סגור הנושא הזה?

איתי עצמון: אני מבין שלא, אני מבין שהנוסח עוד לא סגור בנושא הזה?

איה בן פורת: אנחנו רוצים להציע נוסח יותר מהודק, אבל זו הכוונה שלנו.

רון כץ: אנחנו, אני חושב שאת צודקת.

רון כץ: זה לא, זה רק צריך לסגור פה תיקוני נוסח ולקדם את זה.

איתי עצמון: אז לישיבה הבאה אני אבקש שבאמת תביאו תיקון נוסח בעניין.

איה בן פורת: בסדר גמור.

רון כץ: אבל זה מקובל ולגיטימי.

איה בן פורת: בסדר, תודה.

איה בן פורת: אני ממשיכה.

רון כץ: בואו נעשה הצבעה בינתיים על כל מה שעשינו, כי בשעה 13:00 אנחנו צריכים לסיים, התקדמנו יפה.

איתי עצמון: אז הסעיף האחרון שלדעתי הצבענו עליו היה סעיף 21.

איתי עצמון: אז למעשה הוועדה יכולה להצביע על סעיפים 22,23,24,25, למעשה עד הסעיף האחרון שדנו בו לא כולל, נכון?

רון כץ: מה מספר הסעיף?

איתי עצמון: כל הסעיפים שדנו, הסעיף שעכשיו אנחנו עוסקים בו הוא סעיף 42 ועליו אנחנו לא נצביע בעצם כי אין נוסח.

ליאת בלון: הסעיף של הסיבים?

איתי עצמון: כן.

ליאת בלון: כן אז כל השאר אפשר.

איתי עצמון: אבל אלו למעשה כל הסעיפים חוץ מאלה שידלגנו עליהם, נכון?

טל פוקס: בסעיף 22 לתיקון, בתיקון לסעיף 6, לגבי מחיקה של סעיף קטן ח' ו-ט', אמרנו שנבדוק את זה?

ליאת בלון: כן, אבל זה ממש נוסחי.

ליאת בלון: כן תסתכלו רגע, זה מפנה בסעיף 1/ב' לסעיף 4/א'/1/ג', שאלו התנאים של הרישום במרשם שזה בדיוק זה, זה חדלות פירעון ופשיטת רגל, פשוט שתי הפסקאות מיותרות.

איתי עצמון: פסקאות ח' ו-ט' מיותרות.

ליאת בלון: כן בדיוק, אז לדעתי אפשר פשוט להוריד.

רון כץ: אפשר להוריד את זה אם זה מוסכם.

ליאת בלון: בסדר?

ליאת בלון: תודה.

טל פוקס: אז עד 36 כולל?

איתי עצמון: עד?

טל פוקס: עד סעיף 36 לתיקון, כולל.

טל פוקס: בסעיף 37 התחלנו לדלג בעצם.

איתי עצמון: נכון, נכון.

איתי עצמון: כל התיקונים, שרובם היו התאמות טכניות לאסדרה החדשה, כפי שהקראנו אותם כולל התיקונים שנעשו תוך כדי, הוועדה יכולה לאשר.

ליאת בלון: כן, עד סעיף 36.

רון כץ: יש למישהו משהו להוסיף בנושא?

רון כץ: אושר

רון כץ: בזה אנחנו נסיים את הדיון הזה.

רון כץ: אני כן אבקש מכם לעשות הידוק לכל הנושא של הפיקוח של הוועדה.

רון כץ: עכשיו ברצינות, זה נושא שאנחנו, כל החוק הזה הוא חוק שהוא מאוד חשוב גם ברמה הציבורית וגם ברמה של הוועדה.

רון כץ: אני חושב שזו פריצת דרך משמעותית שמשרד התקשורת עושה.

רון כץ: אנחנו רוצים להיות חלק, אנחנו רוצים לעזור וללוות.

רון כץ: אין לנו שום כוונה להקשות בנושא הזה, להיפך - הרוח פה בוועדה הזאת היא להקל ולפתוח ולאפשר כמה שיות רואני חושב שעשיתם דבר חשוב מאוד וזו תחילתה של דרך והוועדה כן יכולה לסייע גם בנושא הזה.

רון כץ: כמו שאתם רואים עכשיו, כשצריך אותנו אנחנו יודעים לעשות את זה.

רון כץ: קחו את זה בצורך עיון ותראו איך אתם חוזרים בנפש חפצה בנושא הזה.

רון כץ: אני רוצה להודות ליועמ"ש של הוועדה ולצוות ואנחנו נמשיך בדיון הבא.

רון כץ: אני נועל את הישיבה.