ועדת ביטחון הפנים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 21, 2021-11-09 11:40

מירב בן ארי: שלום לכולם.

מירב בן ארי: אנחנו פותחים את ישיבת הוועדה לביטחון פנים.

מירב בן ארי: הנושא הוא תופעת הפשיעה החקלאית ודרכי ההתמודדות עם הנזקים הקשים שהיא מסבה לחקלאים במדינה - דיון מהיר של חברי הכנסת ענבר בזק, אופיר סופר, יעל רון בן משה, אופיר כץ, מאיר יצחק הלוי, רם שפע ומוסי רז.

מירב בן ארי: בתקופה הקצרה שאני מנהלת את הוועדה הספקתי קצת לראות ולהכיר, אבל גם בקדנציה הקודמת נחשפתי לאירועי הפשיעה החקלאית, הרבה בזכות ארגון השומר החדש שבאתי אליהם לביקורים וראיתי עם מה מתמודדים החקלאים בימינו במדינה.

מירב בן ארי: לא סתם חברי כנסת מהקואליציה והאופוזיציה נמצאים כאן והגישו את הדיון, כי זה לא קשור לימין ושמאל.

מירב בן ארי: זה אירוע שחוצה מפלגות ושבעיקר משפיע על כל אזרח המדינה הזאת שהחליט לתומו להקים משק או להיות חקלאי, או אפילו להמשיך כדור שני או שלישי של ההורים שלו ולצערו הרב נתקל יום יום, ממש עד אתמול בלילה, באירועים של שריפות, גניבות של ציוד, של פירות, ירקות.

מירב בן ארי: מטעים של אבוקדו שאנשים מחליטים להכניס אותם לבגאז', וכמובן הדרים.

מירב בן ארי: כל מי שבעצם הקיום היום משק או ממשיך את המשק של ההורים שלו מתמודד, אני חושבת שזה לצערי לא פוסח על אף אחד - עם המצלמות, עם השוטרים, עם השומרים.

מירב בן ארי: המצב במדינת ישראל הגיע לקטסטרופה.

מירב בן ארי: אנחנו רואים עליית מדרגה קשה מאוד בתקופה האחרונה.

מירב בן ארי: אגב, זה לא מפתיע, כי יש לנו עלייה קשה באופן כללי במדינה בפשיעה, באמת במגזר הערבי ובכלל במדינה, ולכן האירוע הזה הגיע כאן לדיון.

מירב בן ארי: אני כבר אומר לכם שזה לא יהיה הדיון האחרון אלא הראשון.

מירב בן ארי: בוועדה כאן נפקח אחרי התוכנית של המדינה כדי לראות מה המדינה מביאה לחקלאים ובעיקר לאזרחי המדינה כדי להתמודד עם אותה פשיעה.

מירב בן ארי: בבקשה חברת הכנסת ענבר בזק.

מירב בן ארי: אני חייבת להגיד לטובת ענבר שהיא פועלת ללא הרף בעניין הזה.

מירב בן ארי: תודה רבה ענבר על ההצעה החשובה הזאת.

ענבר בזק: תודה רבה, קודם כל ליו"ר הוועדה, חברת הכנסת מירב בן ארי שעשתה את הדיון החשוב הזה.

ענבר בזק: אנחנו מדברים על מכת מדינה של ממש.

ענבר בזק: הטרור החקלאי לא פוסח על אף משק.

ענבר בזק: הממ"מ יציג את הנתונים המלאים, אבל רק לפתוח עם כמה מספרים: בשנת 2020 אנחנו מדברים על 2,172 אירועי פשיעה חקלאית.

ענבר בזק: זה שישה אירועים ביום של פשיעה חקלאית.

ענבר בזק: משק חקלאי סובל בממוצע מ-12 אירועי פשיעה חקלאית בשנה.

ענבר בזק: אנחנו מדברים על נזקים של 1.2 מיליארד שקלים למשקים חקלאיים מפשיעה חקלאית.

ענבר בזק: זאת אחת הבעיות הגדולות.

ענבר בזק: אני יזמתי את הדיון הזה אחרי שנשרף מתבן בקיבוץ ניר.

ענבר בזק: דיברתי עם מזכירת הקיבוץ ועם מנהל הביטחון והם העריכו נזק של קרוב למיליון שקלים.

ענבר בזק: המצוקה הכי גדולה של החקלאים שניזוקים היא שאין מי שאין מבטח, היום חברות הביטוח מסרבות לבטח.

ענבר בזק: כשמסכימים לבטח הפרמיות מאוד גבוהות.

ענבר בזק: גם מס רכוש לא רלוונטי לצורך הפיצוי.

ענבר בזק: בדקתי מה היה קיים בעבר: בעבר הייתה קרן פיצוי במשרד החקלאות.

ענבר בזק: לפי הבנתי, ואני אשמח אם יש נתונים אחרים שיכולים לפקוח את עיניי, הקרן הזאת לא קיימת.

ענבר בזק: זה פשוט לא סביר ולא ייתכן שהחקלאים שלנו יצטרכו לשאת על גבם את הנזקים האלה.

ענבר בזק: אלה נזקים שאף משק לא יכול לעמוד בהם.

ענבר בזק: פנו אלי גם באופן אישי אנשים שהגיעו לסף פשיטת רגל ולפת לחם על לא עוול בכפם, רק על זה שספגו אירועים של פשיעה חקלאית בזה אחר זה.

ענבר בזק: קראתי גם לפני הדיון הזה את דו"ח מבקר המדינה משנת 2016 שהצביע על כמה ליקויים מאוד חמורים בהתמודדות המשטרה עם פשיעה חקלאית.

ענבר בזק: נעשו תיקונים, נעשו כמה שינויים, גם מתודולוגיים וגם ארגוניים ב-2017 במשטרה ששיפרו את המצב, ועדיין אנחנו מדברים על זה ש-86 אחוז מהתיקים שנפתחים על פשיעה חקלאית נסגרים.

ענבר בזק: אני מדברת על בין 2016 ל-2019: 86 אחוז נסגרים, אני חוזרת ומדגישה את המספר הזה כי הוא בלתי נתפס.

ענבר בזק: עילת הסגירה הנפוצה ביותר, 70 אחוז מהתיקים נסגרים בעילה של עבריין לא ידוע.

ענבר בזק: זאת אומרת, יש פה כשל מערכתי: קודם כל של המשטרה באי תפיסת העבריינים.

ענבר בזק: אחר כך, גם מי שנתפס, העונשים לא חמורים מספיק, זה לא מספיק מרתיע.

ענבר בזק: הגענו באמת למצב שאנשים מאבדים את פת לחמם ואת המשק שלהם שהם עמלו עליו, כי בא אדם עם פחית דלק וגפרור ומגיעים לנזקים של מיליונים.

ענבר בזק: שוב, תודה על הדיון, ואני אשמח שנצא מפה עם איזשהם פתרונות קונקרטיים, ובראשם - איך המדינה יכולה לעזור ולפצות את אותם חקלאים.

רמי שוורץ: שמי רמי, ואני חוקר במרכז מחקר ומידע.

רמי שוורץ: אני אציג נתונים על פשיעה חקלאית בישראל.

רמי שוורץ: המסמך כאמור פורסם ביוני, לבקשת חבר הכנסת סופר.

רמי שוורץ: יש במסמך נתונים - אני לא אתייחס לנושאי מדיניות.

רמי שוורץ: הנתונים המלאים נמצאים במסמך באתר הכנסת.

רמי שוורץ: כאן הגדרת המשטרה לפשיעה חקלאית: גניבה או נזקים לבעלי חיים, תוצרת כלכלית, כלי עבודה וכולי.

רמי שוורץ: חשוב לציין בהקשר הזה שנזק שנגרם על ידי בלוני תבערה אינו חלק מההגדרה הזו וגם לא מופיע בנתונים שנציג.

רמי שוורץ: הנתונים הם נתוני משטרה, פשיעה מדווחת בלבד.

רמי שוורץ: כלומר, ככל שמקרה של פשיעה חקלאית לא מגיע למשטרה הוא לא מוצא ביטוי בנתונים.

רמי שוורץ: כאן תיקים שנפתחו בגין פשיעה חקלאית בשנים האחרונות.

רמי שוורץ: לגבי 2020, הנתונים במסמך רק עד אוקטובר.

רמי שוורץ: בין השנים 2016 ל-2019 יש ירידה של כ-30 אחוז במספר התיקים שנפתחו.

רמי שוורץ: זו יכולה להיות תוצאה של ירידה במקרים, אבל יכולה להיות גם תוצאה של ירידה בדיווחים, ואנחנו לא יכולים לקבוע.

רמי שוורץ: לגבי 2020, עד אוקטובר יש עלייה במספר התיקים לעומת 2019.

רמי שוורץ: בתשובת המשטרה לשאלה שאנחנו שאלנו על תת דיווח, הם הצביעו על עלייה בין 2019 ל-2020 כעדות לכך שאין בעיה של תת דיווח.

רמי שוורץ: בכל השנים, כ-70 אחוז מהתיקים נפתחו על אירועי גניבה, ורוב התיקים הם בצפון או בדרום, זה חקלאות.

רמי שוורץ: ברוב התיקים האירוע התרחש ביישוב יהודי, ב-82 אחוז מהם.

רמי שוורץ: לגבי חשודים: כפי שחברת הכנסת אמרה, ברוב התיקים - 60 אחוז מהתיקים, אין חשוד ידוע.

רמי שוורץ: ב-40 אחוז יש חשוד.

רמי שוורץ: ביחס לכלל עבירות רכוש, ב-8 אחוז של כלל עבירות הרכוש יש חשוד ידוע.

רמי שוורץ: פה אנחנו רואים פילוח של החשודים באותם תיקים שיש חשוד ידוע: 67 אחוז ישראלי לא יהודי, שזו הגדרת המשטרה; 18 אחוז ישראלי יהודי; 14 אחוז פלסטיני; ואחוז אחד אזרחות אחרת.

רמי שוורץ: סטטוס הטיפול באותם תיקים: כאמור, 86 אחוז מהתיקים נסגרו, ורק ב-9 אחוז זה הסתיים בהרשעה.

רמי שוורץ: הפילוח הפנימי של התיקים שנסגרו: ב-70 אחוז, כפי שחברת הכנסת אמרה - עבריין לא נודע; 18 אחוז - חוסר ראיות.

רמי שוורץ: לגבי השאלה של תת דיווח: חברת הכנסת הרחיבה על הנושא אז אני רק אתייחס בקצרה.

רמי שוורץ: זאת שאלה פתוחה, מה ההיקף של תת הדיווח.

רמי שוורץ: אני ציינתי מקודם שבתשובה שקיבלנו ממשטרת ישראל הם דווקא הצביעו על עלייה בתיקים בשנה האחרונה כעדות לכך שאין בעיה של תת דיווח.

רמי שוורץ: לעומת זאת, גורמים אחרים - מרכז השלטון האזורי, משרד החקלאות, השומר החדש, מצביעים על בעיה קשה.

רמי שוורץ: כמו כן הם מצביעים על נושא הביטוח והקשר של זה לתת דיווח.

רמי שוורץ: מה שכן, מוסכם על כל הגורמים שהענישה היום אינה מרתיעה.

רמי שוורץ: בשנים האחרונות נעשו שינויים במשטרת ישראל, במג"ב, בטיפול בנושא.

רמי שוורץ: אני מניח שהם יתייחסו.

רמי שוורץ: כמו כן גם הייתה את מועצת מחליטים בנושא של טיפול בפשיעה חקלאית.

רמי שוורץ: תודה רבה.

רמי שוורץ: המסמך המלא נמצא באתר הכנסת.

מירב בן ארי: בבקשה, חבר הכנסת אופיר סופר שגם יזם את הממ"מ והיה מעורב בנושא היטב.

אופיר סופר: הדיון של היום הוא בעצם דיון המשך של אתמול.

אופיר סופר: הוא דיון משלים.

אופיר סופר: אתמול עסקנו בפשיעה בחברה הערבית.

אופיר סופר: יש לנו את סוגיית הפרוטקשן ויש לנו את סוגיית הפשיעה החקלאית, הטרור החקלאי.

אופיר סופר: אם נשתמש במושגים מודרנים, אז למגיפה הזאת יש כל מיני וריאנטים והפשיעה החקלאית היא אחד הווריאנטים המסוכנים שמתפשטים.

אופיר סופר: בואו נקשיב למה שהוא אומר פה בדו"ח: אנחנו מדברים על נגב - גליל.

אופיר סופר: מה זה נגב - גליל?

אופיר סופר: הזכרנו אתמול את בן גוריון.

אופיר סופר: זאת הגשמת החזון הציוני.

אופיר סופר: שם אנחנו נמצאים.

אופיר סופר: עיקר הסיפור, וצריך לקרוא לילד בשמו, הוא בחברה הערבית.

אופיר סופר: זה עיקר הסיפור.

אופיר סופר: עכשיו, אנחנו לוקחים את החקלאי, שהוא הדבר הכי מאמין שיש בארץ הזאת.

אופיר סופר: שזה מאמין וזורע, שזה מאמין ומדשן, ויורד לפתוח את המים, והוא מתמודד עם איתני הטבע, והוא מתמודד עם השועלים שקורעים לו את הצנרת.

אופיר סופר: אני זוכר את זה בתור נער ועוד תקופה אחר כך יותר מאוחרת כצעיר, מתמודד עם כל הצרות האלה.

אופיר סופר: ואחרי שהוא סיים לרסס פתאום יורד הגשם ודופק לו את כל האגסים.

אופיר סופר: וזה כל הסיפור.

אופיר סופר: לוקחים את הבן אדם הכי מאמין, והופכים אותו להכי מיואש.

אופיר סופר: כל הדו"ח הזה, מה שהוא משקף כאן זה ייאוש טוטאלי.

אופיר סופר: ייאוש טוטאלי, כי לא ישיגו - אף אחד לא ישים עליו את היד; ייאוש טוטאלי כי אף אחד לא יעניש.

אופיר סופר: ואת הייאוש הזה - לא אמר את זה חלילה, מי שהקשיב היום לניצב שמעון לביא, מפקד מחוז צפון בראיון, עם הצניעות האופיינית לו.

אופיר סופר: הוא אמר: חבר'ה, בסוף מה שעשינו זה דבר חשוב, אולי זה לא שובר שוויון.

אופיר סופר: אני כנראה לא מדייק במילים, אבל במסר כן.

אופיר סופר: אבל אין ספק שהענישה בסופו של יום צריכה להיות ענישה מחמירה ומרתיעה.

אופיר סופר: כי בלי זה, אנחנו יכולים לעשות אחלה נוהל קרב, אבל בקצה לא פגענו במטרה.

אופיר סופר: בקצה, לא שמנו את האצבע על מה שצריך.

אופיר סופר: אז אנחנו מדברים על זה שבסופו של יום, בתוך כל הייאוש הזה, בתוך כל האתגרים האלו שמתמודד איתם החקלאי - מדינת ישראל בוחרת לא לסייע.

אופיר סופר: מדינת ישראל בוחרת לא לסייע, ואני אגיד למה: אני הגשתי חוק, שלא אני כתבתי אותו.

אופיר סופר: דובי כתב אותו, התאחדות החקלאים כתבה אותו.

אופיר סופר: מהיוזמים שלו זה חבר הכנסת רם בן ברק, יושב ראש השדולה החקלאית ויושב ראש חוץ וביטחון.

אופיר סופר: יעל רון בן משה, יושבת ראש שדולת הגליל במשותף איתי - היא חתומה על החוק הזה.

אופיר סופר: אבל כנסת ישראל, ועדת השרים לענייני ענייניות, הלא עניינית שלנו, מחליטה לדחות את החוק הזה באופן שיטתי.

אופיר סופר: עכשיו, על מה אנחנו מדברים?

אופיר סופר: על החמרת ענישה.

אופיר סופר: אז כשיושב החקלאי ומסתכל על זה, ואומר - רבאק, הם עסוקים בפוליטיקה הקטנה שלהם, הם לא מזיזים שום דבר, הם עסוקים בלמסמס.

אופיר סופר: עכשיו, אני אומר לך - אני יודע שהמשרד לביטחון פנים בעד החוק הזה.

אופיר סופר: אני יודע, אני אומר את זה מתוך ידיעה, לא משום סיפור אחר.

אופיר סופר: אז די, בואו, תשימו את הדברים האלה בצד ותעשו את מה שצריך ותתנו לנו לעבוד.

נירה שפק: אופיר, יש חוק מקביל שנמצא על הפשיעה החקלאית, ומה לעשות - החוק יעבור.

נירה שפק: או שזה אגו של מי שרוצה להיות חתום.

אופיר סופר: בסדר גמור.

אופיר סופר: בלי אגו.

נירה שפק: אוקי, אז תצטרף ויהיה.

נירה שפק: מה לעשות, הקואליציה הגישה חוק, ושלום.

נירה שפק: תצטרף.

נירה שפק: רק למען הדיון בנתונים.

מירב בן ארי: טוב, השיחה היא לא על החוק.

מירב בן ארי: אופיר סופר, תודה רבה.

מירב בן ארי: אנחנו נעבור לאופיר כץ, אחד היוזמים.

אופיר כץ: דיון מאוד חשוב.

אופיר כץ: אנחנו באמת מכירים את התופעה הזאת וסובלים ממנה, ורק הבוקר ראינו עוד מקרה.

אופיר כץ: הבעיה המשמעותית היא שזה אותו דפוס שחוזר על עצמו.

אופיר כץ: אין פה איזה חידוש מצד אותם גורמים שעושים את זה.

אופיר כץ: ועדיין, אנחנו רואים גם את הדו"ח שאופיר ביקש מהממ"מ, את האחוזים של התפיסה וכתבי האישום.

אופיר כץ: באמת המספרים מקוממים.

אופיר כץ: אני לא אפרט על הבעיה, כולם מכירים.

אופיר כץ: אני רק רוצה לשאול שאלות:

אופיר כץ: אם למשל גובים מבן אדם דמי חסות וזה חוזר על עצמו, למה המשטרה לא שמה ניידת קבוע עד שבפעם הבאה הם יבואו ויתפסו אותם על חם?

אופיר כץ: למה, אם זה משהו שחוזר על עצמו, באותו מקום, למה לא משקיעים כמו שצריך?

אופיר כץ: לחכות לו בפעם הבאה.

אופיר כץ: אני רוצה לשאול גם את המשטרה וגם את משרד המשפטים: במה אנחנו כמחוקקים יכולים לסייע?

אופיר כץ: אם יש בעיה מבחינת ענישה וצריך להחמיר, אם למשטרה חסרים כלים - בואו, תגידו לנו מה חסר.

אופיר כץ: לא יכול להיות שתופעה שחוזרת על עצמה כל הזמן, באותו דפוס, בלי שום שינוי, ועדיין המספרים הם כאלה מקוממים.

אופיר כץ: אלה מקרים שחוזרים על עצמם.

אופיר כץ: זה משהו שאני אשמח לשמוע את משרד המשפטים ואת המשטרה, שיגידו לנו מה חסר ואנחנו נשתדל לסייע.

אופיר כץ: תודה.

מירב בן ארי: המשטרה פה, ובעיקר מג"ב, והם יתייחסו כמובן.

מירב בן ארי: חבר הכנסת מאיר יצחק הלוי, בבקשה.

מאיר יצחק הלוי: תודה רבה גברתי, ותודה רבה על היוזמה של כולנו.

מאיר יצחק הלוי: אני לא יכול לבודד את האירוע הזה מנושא האלימות הרווחת בחברה במדינת ישראל, על מכלול גווניה.

מאיר יצחק הלוי: אנחנו מדברים היום הרבה על אלימות במגזר הערבי, אבל אני חושב שהאלימות במדינת ישראל, דרך אגב לא פוסחת על הבית הזה, גם זה חשוב להגיד.

מאיר יצחק הלוי: ראוי שתקבל באמת מנת תשומת לב ואני שמח על כל הפעולות שאת כיושבת ראש הוועדה עושה.

מאיר יצחק הלוי: שמענו אתמול דיון מרתק בכל הנושא של תוכנית העבודה במגזר הערבי.

מאיר יצחק הלוי: לכן, אני קושר את האירוע של האלימות והפשיעה החקלאית בישראל גם לאוויר במדינת ישראל.

מאיר יצחק הלוי: דבר שני: אני אומר, כמי שחי כל חייו כמעט באילת, וכל מה שמצפון לנו אלה רצועות חקלאיות.

מאיר יצחק הלוי: אני חייב להגיד שיש טרנד מטורף לגנוב.

מאיר יצחק הלוי: זאת אומרת, חלק מבילוי של אנשים זה לעבור דרך מטעים ופשוט לראות מי ממלא יותר שקים.

מאיר יצחק הלוי: מה שמלמד על תקלה משמעותית בתרבות.

מאיר יצחק הלוי: זאת אומרת, אנשים באים - יאללה, הולכים עכשיו למושב וממלאים, פשוט כך.

מאיר יצחק הלוי: כמו שהולכים לטייל בחולות סמר, ויש הרבה שמטיילים בחולות סמר, אז יש מי שמטיילים במטעים של, כדי למלא שם את הדברים, שאני חושב שזה משהו מעוות.

מאיר יצחק הלוי: אני התמודדתי עם זה גם כראש רשות.

מאיר יצחק הלוי: דבר נוסף:

מאיר יצחק הלוי: אני באופן אישי כל כך מתחבר לכאב של החקלאים, כי אני יודע מה המשמעות של להכשיר את האדמה ולראות שהיא מלבלבת וצומחת ומביאה בסוף את הפרי, ומישהו בא והורס אותה ביד גסה.

מאיר יצחק הלוי: אם זה על ידי הצתות, אם זה על ידי סתם גניבות ואם על ידי אירועים - אני לא אמנה אותם.

מאיר יצחק הלוי: על כן, אני חושב שאנחנו נדרשים לכל מאמץ.

מאיר יצחק הלוי: אני חושב שכפעולות מניעה - אני מניח שאני לא אומר כאן שום דבר יצירתי - זה לחזק את הטכנולוגיה בנושא הזה.

מאיר יצחק הלוי: אני יודע שיש הרבה מאוד משקים שעושים, אז אני לא יודע אם זה פיתרון שיפתור את הבעיה, אבל בהחלט כדאי לסייע לחקלאים במתן אפשרויות.

מאיר יצחק הלוי: באמת לחזק את הטכנולוגיה כדי להגן על מרכולתם החקלאית.

מירב בן ארי: תודה רבה.

מירב בן ארי: חבר הכנסת רם שפע, בבקשה.

רם שפע: תודה רבה, חברת הכנסת בן ארי.

רם שפע: תודה רבה לענבר בזק שהובילה את הדיון ולחברי אופיר סופר.

רם שפע: נראה לי שהעובדה שיש כל כך הרבה מציעים ומציעות לדיון הזה מוכיחה את המחויבות של חברי הכנסת.

רם שפע: אני אגיד במשפט: רובם תקפו את זה פה ובצדק, מהצד של האלימות, מהצד של הפשיעה והצורך הקריטי שלנו כמדינה לטפל בזה.

רם שפע: אגב, זו אחריותה של המדינה, לא אחריותם של ארגונים אזרחיים כפי שנאמר פה קצת מקודם.

רם שפע: אני רוצה לתקוף את זה דווקא מזווית אחרת: החקלאות בישראל מאוימת, ונמצאת תחת התקפות מתמידות בחודשים האחרונים.

רם שפע: היינו עדים פה לצורך האדיר של הכנסת לתכנן אחרת את איך מדינת ישראל מתייחסת לחקלאים ולחקלאיות שלה בכל רחבי הארץ.

רם שפע: כמובן, בעיקר בנגב והגליל אבל בכל מקום ברחבי הארץ.

רם שפע: אני חושב שברגע שנתחיל להבין שבאופן כללי יש אלימות בחברה הישראלית אבל ספציפית בנושא הזה אין מספיק טיפול, וענבר דיברה על זה גם בהקשר של פיצויים אחר כך ואין אנחנו מתייחסים, אולי יש לנו הזדמנות כחלק מהרפורמה הצפויה שאנחנו אמורים להגיע להסכמות בתקופה הקרובה, נוכל גם לשים משאבים כדי לתת מענה לפשיעה החקלאית.

רם שפע: אז, בהקשר הזה, הצלחנו במכה אחת לטפל בשני האתגרים.

רם שפע: אני יודע שהאתגרים האלה הם אדירים, אני חלק מהם וכולנו חלק מהם.

רם שפע: אבל אולי זו הזדמנות מצוינת לתקוף את זה דווקא מהזווית הזאת, ולא לחכות שהאלימות בחברה הישראלית תיפתר, כי למרות שיש לנו לשמחתי סוף סוף שר לביטחון פנים שהנושא החקלאי קריטי לו ואני בטוח שהוא מתעסק בזה - מה לעשות, זה עוד ייקח זמן.

רם שפע: העבודה שם מרובה אחרי מה שהשלטון הקודם השאיר לנו לטפל בו, גם בתחום הזה.

אופיר כץ: יש פה ראש מועצה אזורית ויש עוד הרבה שיסבירו לך מה עשה השר לביטחון הפנים הקודם הקודם, בהקשר של החקלאות.

רם שפע: דיברתי רק בהקשר של החקלאות.

מירב בן ארי: תודה רבה.

מירב בן ארי: חברת הכנסת רות וסרמן לנדאו.

רות וסרמן לנדה: צהריים טובים לכולם.

רות וסרמן לנדה: אני מעריכה את הדיון בסוגיה המאוד חשובה הזאת.

רות וסרמן לנדה: אני מצטרפת למה שאמרת בהתחלה, יושבת הראש: זה לא עניין של ימין ולא שמאל.

רות וסרמן לנדה: זו סוגיה שמצטרפת לסוגיה מאוד חמורה נוספת שעוסקת בפשיעה ואלימות שאין לתאר את גודלה, וגודל התופעה הזו שפוגעת במשילות ובריבונות, שלא נדבר על הביטחון האישי של אזרחי מדינת ישראל כולם.

רות וסרמן לנדה: אני רק רוצה לציין דווקא, שלא רק שאין חשיבה נגד בוועדת השרים לחקיקה כפי שחבר הכנסת אופיר כץ טוען, אלא שהנחתי בעצם הצעת חקיקה בהקשר של החמרת הענישה על פרוטקשן או נטילת דמי חסות באופן כללי, שבהחלט הפכה למכת מדינה.

רות וסרמן לנדה: כמובן, התופעה של הפרוטקשן בהקשר של החקלאות, שלא נדבר גם על פשיעה בכללי בהקשר של החקלאות, היא חלק מהדבר הזה ומקופלת בתוכה.

רות וסרמן לנדה: וגם, בעצם התייחסות לירידה במקרי הדיווחים.

רות וסרמן לנדה: קודם כל, יש העדר אמון שגדל ביתר שאת בעשור האחרון במערכת המשפט, במערכת החקיקה ובאפשרות שמשהו ייעשה.

רות וסרמן לנדה: זה דבר ראשון.

רות וסרמן לנדה: ולכן, אנשים לפעמים בוחרים שלא לדווח.

רות וסרמן לנדה: אבל גם יש חשש מאוד גדול שמי שידווח, בעצם המידע עליו אינו חסוי, ולכן מקופלת בתוך הצעת החקיקה דרישה שמידע אודות מדווח על פרוטקשן או נטילת דמי חסות, בהקשרים כלליים וביתר שאת גם בהקשרים שקשורים בחקלאות, יהיה חסוי.

רות וסרמן לנדה: כמו שיש במקרים אחרים, למשל בעבירות מין ודברים דומים.

רות וסרמן לנדה: תודה.

מירב בן ארי: תודה רבה, רות.

מירב בן ארי: חברת הכנסת נירה שפק, בבקשה.

נירה שפק: תודה רבה.

נירה שפק: קודם כל אני רוצה לברך באמת, כיושב ראש השדולה החקלאית במשותף עם רם בן ברק.

נירה שפק: אנחנו עוסקים בנושא הזה הרבה.

אופיר סופר: זה חוק שהשותף שלך חתום עליו.

נירה שפק: אני יודעת.

נירה שפק: ויש לו עוד חוק שהוא מעביר.

אופיר סופר: חשבתי שאמרת שהוא פופוליסט.

נירה שפק: אני לא אמרתי על רם בן ברק, אבל בוא נתעסק בעיקר.

אופיר סופר: הערה לא לעניין, לא במקום.

מירב בן ארי: היא גם לא אמרה פופוליסט.

מירב בן ארי: אני שמעתי את כל הדיון ביניכם.

אופיר סופר: המסר היה ברור.

אופיר סופר: זה המסר שאתה הסקת.

אופיר כץ: ברגע שהצגת עובדה, הם אומרים ישר - בוא נעבור לעניין.

אופיר כץ: כשמציגים להם עובדות זה לא העניין.

מירב בן ארי: אופיר ואופיר, נא להפסיק.

נירה שפק: אני רוצה לומר כמה דברים.

נירה שפק: בנושא של הפשיעה החקלאית, ובאמת תודה לאופיר על הדו"ח של הממ"מ שהציג בצורה מאוד ברורה, אמנם רק עד 2019 אבל אנחנו רואים את המגמות בכלל עד היום.

אופיר סופר: אני לא זוכר אם הגשתי אותו בממשלה הקודמת או בממשלה הנוכחית.

מירב בן ארי: ביוני 2020 הגשת.

נירה שפק: בואו נגיע לעיקר.

נירה שפק: אנחנו רואים שהנושא של השטחים הפתוחים הוא העיקר.

נירה שפק: אני חושבת שנכון כאן, והזכיר את זה רם בן ברק, להזכיר את כל נושא החקלאות והחקלאים.

נירה שפק: בסוף, כמו שטרומפלדור אמר, קו המחרשה יקבע את קו הגבול, גם את האחיזה בקרקע וגם את המשילות.

נירה שפק: צריך להביא את הכלים המתאימים.

נירה שפק: למה אני אומרת את זה?

נירה שפק: כי כשבאים ובוחנים, כולל בממ"מ, את היכולות - אני אגיד המשרד לביטחון פנים כי אנחנו לא מדברים על גופים - לבוא ולתת אחיזה, אכיפה והרתעה בשטח, זה לא קורה.

נירה שפק: אנחנו רואים מה קורה כשבוחנים את היחידות המרחביות המשטרתיות, מג"ב, כפרי וכו'.

נירה שפק: אין יכולת לתת מענה לכל הדבר הזה, ואנחנו חייבים לשבת רגע ולחשוב איך אפשר לאפשר לאותם גופים שפועלים בשטחים האלה, ויש מציאות בשטח - להמשיך ולהחזיק אותה.

נירה שפק: זה הדבר הראשון.

נירה שפק: הדבר השני שאני רוצה לדבר עליו זה נושא האזרחים.

נירה שפק: תראו, בסוף אחד הדברים שמטרידים אותי זה בדיוק המקרה שקרה היום של אריה שיף שסוף סוף הגיע להחלטת בית משפט.

נירה שפק: בסוף, השופטת באה ואומרת, ואני קראתי את זה, שבעצם הפקרנו את השטח לאותו אזרח לקבל החלטות.

נירה שפק: שם אותו במצב שאין לו הרבה ברירות, ויכולת קבלת ההחלטות שלו בטווח קצר, כשהוא לא מוכשר לדבר - הוא לא אחד הגופים שאמונים על הדבר הזה - אנחנו מסכנים את האזרחים שלנו, בשני הצדדים.

נירה שפק: ולכן, התרבות הזאת של להיכנס ולקחת כאילו זה שלך, ואני מתחברת למה שנאמר כאן גם על האזרח הפשוט, הנורמטיבי.

נירה שפק: בסוף אני גרה בקיבוץ כפר עזה, בפברואר יש דרום אדום, כלניות.

נירה שפק: כמות הרכבים שאנחנו רודפים אחריהם אצלי בקיבוץ ובקיבוצים שכנים, שבאים לעשות קטיף, באים להצטלם ונכנסים עם הרכב ארבע על ארבע שלהם, הורסים טפטפות ושטחים - התרבות הזאת גם צריכה להיפסק.

נירה שפק: היא חלק מהפשיעה החקלאית, בעיניי.

נירה שפק: כשאני רדפתי אחרי ג'יפים באלומים, שזה קיבוץ דתי, האדם אומר לי שזה שטחים שלו, הוא אפילו לא יודע שהוא נמצא בקיבוץ דתי ולא הגיוני מצא בקיבוץ דתי ולא הגיוני שבקיבוץ אלומים הקיבוצניקים יתחילו להסתובב בשבת עם ג'יפים בתוך השדות שלהם.

נירה שפק: זו פשיעה חקלאית בעיניי.

נירה שפק: וגם לנושא הזה, אני לא ראיתי את זה ואני חושבת שצריך לעשות ולראות איך מתייחסים לתרבות.

נירה שפק: הלמידה, לחבר את משרד החינוך.

נירה שפק: להעריך את הדברים האלה.

נירה שפק: והפשיעה הזאת, ואני קוראת לה פשיעה, היא הולכת וגדלה.

נירה שפק: עוד דבר אחד: דובר כאן על הנושא של האכיפה ואת האחוזים ראינו כאן:

נירה שפק: כמה מתוך התיקים נסגרו וכמה מתוך התיקים הגיעו להרשעה.

נירה שפק: בסוף, זה לא שמצביעים אי אמון.

נירה שפק: אני קראתי שיש הצבעת אי אמון במחקר.

נירה שפק: אני לא בטוחה.

נירה שפק: פשוט, בסוף החקלאי שרואה כמה זמן ייקח לו ללכת להגיש דו"ח, למלא, כמה זה יעלה לו בביטוח, כמה יעלה לו הביטוח יותר.

נירה שפק: כל הדברים האלה, הוא אומר: הבנתי, הנזק הכי פחות הוא שאני אשתוק ואספוג את זה.

נירה שפק: זה משהו שגם אליו צריך להתייחס.

מירב בן ארי: אני אעשה עכשיו קצת פינג פונג בין משרדי הממשלה לחברי הכנסת.

מירב בן ארי: אני רוצה לשמוע בבקשה את נצ"מ מיכל ידיד.

נירה שפק: רק, סליחה - הביטוי של השופטת היה: האזרח נגרר לאירוע.

נירה שפק: זה איום ונורא, זו נורה אדומה שנדלקת לנו.

מירב בן ארי: קצינת אח"מ מג"ב, בבקשה מיכל.

נצ"מ מיכל ידיד: אז קודם כל אני באמת מודה מאוד על קיום דיון שכזה, ברמה המקצועית וברמה האישית כאזרחית במדינת ישראל.

נצ"מ מיכל ידיד: בכל פעם שאני מגיעה לדיון כזה אני באמת שמחה, כי אני אומרת, אולי מפה יהיה איזשהו איגוד של יכולות ופעילויות שנוכל באמת לטפל בתופעות האלה.

נצ"מ מיכל ידיד: זה דבר ראשון.

נצ"מ מיכל ידיד: דבר שני: האחריות על הטיפול בעבריינים בפשיעה החקלאית היא על משטרת ישראל בכלל, ועל מג"ב בפרט.

נצ"מ מיכל ידיד: יחד עם זאת, הטיפול הכולל בכל התופעה הזאת והעיסוק הזה, הוא לא רק על המשטרה.

נצ"מ מיכל ידיד: נאמר פה, ואני מקשיבה בקשב רב ולבי באמת נצבט על האנשים שפוגעים להם בשדות, שנכנסים וקוטפים להם, שקוטפים להם פירות וירקות.

נצ"מ מיכל ידיד: זו נהייתה סוג של תרבות.

נצ"מ מיכל ידיד: לכן אני אומרת: יש פה עוד משרדי ממשלה, חוץ מהמשרד לביטחון פנים והמשטרה שצריכים להיכנס לזה.

נצ"מ מיכל ידיד: זה משרד האוצר, זה משרד החקלאות, זה משרד החינוך.

מירב בן ארי: הם יתייחסו גם, אל תדאגי.

מירב בן ארי: כולם יתייחסו.

מירב בן ארי: אני רוצה להגיד משהו שאני אומרת אותו כקו: גם בפשיעה במגזר הערבי, גם בסייבר הבוקר כשדיברנו.

מירב בן ארי: החינוך יגיע.

מירב בן ארי: קודם כל נחזיר את הביטחון לתושבים.

מירב בן ארי: החינוך יגיע.

מירב בן ארי: גם במגזר הערבי, חינוך ורווחה - הכל יגיע.

מירב בן ארי: אבל קודם כל, שיהיה ביטחון.

מירב בן ארי: להכל נגיע, אבל אנחנו חייבים לתת לחקלאי את הביטחון.

מירב בן ארי: ולכן אני רוצה שתתייחסי את גם למה שחברי הכנסת דיברו.

מירב בן ארי: אחד, על כתבי אישום שמגישים.

מירב בן ארי: אל תדאגי, גם מהפרקליטות ומשרד המשפטים ביקשתי שיענו.

מירב בן ארי: הם יתייחסו.

מירב בן ארי: התייחסי נקודתית להתנהלות של המשטרה.

מירב בן ארי: המשטרה קודם כל צריכה לתת ביטחון לחקלאים.

מירב בן ארי: חינוך - אני אפנה למשרד החינוך.

נצ"מ מיכל ידיד: את צודקת.

נצ"מ מיכל ידיד: זה לא רק חינוך.

נצ"מ מיכל ידיד: אמרו פה: אנשים לא מגישים תלונות מכיוון שאין להם ביטוח.

מירב בן ארי: אולי גם מהייאוש.

נצ"מ מיכל ידיד: לא יודעת.

נצ"מ מיכל ידיד: אבל אנחנו נותנים להם את כל האפשרויות להגיש תלונות.

נצ"מ מיכל ידיד: הם גם לא צריכים להטריח את עצמם להגיע עד לתחנת המשטרה.

נצ"מ מיכל ידיד: אני כן רוצה לומר: אני לא יודעת מאיפה אנשים הביאו נתונים, אבל הנתונים שהוצגו על פי מה שהמשטרה מכירה.

נצ"מ מיכל ידיד: אנחנו אוספים את כל הנתונים, את כל תיקי החקירה, באופן ידני.

נצ"מ מיכל ידיד: כל תיק שמישהו מתלונן או שאנחנו מגלים נספר אצלנו.

נצ"מ מיכל ידיד: לכן, אני כן יכולה לומר לכם שב-2011 לעומת בכלל העשור האחרון, וציינו את זה כאן, אנחנו במגמת ירידה בפשיעה החקלאית.

נצ"מ מיכל ידיד: יש שיגידו, שוב, שאנשים לא מתלוננים, ויש שיגידו שאנחנו באמת מזהים ויכולים לטפל.

ענבר בזק: זה הפוך מהנתונים שקיבלתי מהשומר החדש, של זינוק של 50 אחוז.

נצ"מ מיכל ידיד: שמעתי את הנתונים שלך.

נצ"מ מיכל ידיד: אני לא מכירה אותם, אני לא יודעת מאיפה הם.

ענבר בזק: מהשומר החדש.

מירב בן ארי: בסדר, השומר החדש יתייחסו גם הם.

נצ"מ מיכל ידיד: השומר החדש שיתייחסו לנתונים שלהם.

נצ"מ מיכל ידיד: אני מתייחסת לנתונים שיש אצלי.

נצ"מ מיכל ידיד: הנתונים האלה זה כל אזרח שהגיש תלונה במשטרה ונספר אצלנו, ו/או עבירות שאנחנו מגלים אותן שהאזרחים גם לא מתלוננים.

נצ"מ מיכל ידיד: אלה הנתונים שיש לי, מי שירצה יוכל לראות אותם גם באופן אישי.

נצ"מ מיכל ידיד: בעשור האחרון אנחנו מדברים על ירידה של 34 אחוז כמו שאמרתי.

נצ"מ מיכל ידיד: שוב: יש שיגידו שזה כתוצאה מזה שאנשים לא מתלוננים, ויש שיגידו שאנחנו גם מטפלים בזה בצורה מהותית.

נצ"מ מיכל ידיד: מ-2020 ל-2021 יש עוד ירידה של 17 אחוז בכל הפעילות החקלאית.

נצ"מ מיכל ידיד: אם אני ארד לרזולוציות יותר נמוכות, אנחנו מדברים על ירידה של 30 אחוז בתיקי בקר וצאן.

נצ"מ מיכל ידיד: בכלל כשאנחנו מדברים על זה, אני חייבת לומר שהפשיעה היא פשיעה מתוחכמת.

נצ"מ מיכל ידיד: זו לא רק פשיעה של אנשים שבאים, קוטפים והולכים.

נצ"מ מיכל ידיד: יש פשיעה של עבריינים שבאמת פועלים בצורה מאוד מתוחכמת.

נצ"מ מיכל ידיד: מרבית העבריינים הם פלסטינים ומגיעים מחוץ לשטחי מדינת ישראל.

נצ"מ מיכל ידיד: אני מזמינה אותך לעשות ביקור, שאני אשמח לארח אותך, ומי שירצה יוכל להגיע, לראות את הקו הפרוץ - כמה קל להגיע למדינת ישראל.

מירב בן ארי: הייתי שם ביום ראשון.

נצ"מ מיכל ידיד: לגנוב תוצרת, לגנוב טרקטורים, לחזור לשטחים.

נצ"מ מיכל ידיד: אנשים דיברו פה שהתיקים נסגרים מחוסר אשמה.

נצ"מ מיכל ידיד: אני גם אתייחס לזה, אבל יש לנו גם עלייה בכתבי אישום ובמעצרים.

נצ"מ מיכל ידיד: אני רוצה להגיד לכם שבשנת 2021 יש לנו עלייה של 50 אחוז בכתבי אישום.

ענבר בזק: מעשרים לארבעים?

ענבר בזק: מה האחוזים?

ענבר בזק: כי היום זה עומד על ארבעים אחוז.

נצ"מ מיכל ידיד: חמישים אחוז תיקים.

אופיר כץ: כמה נפתחו בהשוואה של אותן שנים?

אופיר כץ: שם גם יש ירידה?

ענבר בזק: זה עדיין פחות מחצי מהתיקים.

נצ"מ מיכל ידיד: ב-2020 היו לנו 104 תיקים וב-2021 יש לנו 214 תיקים עם כתבי אישום.

ענבר בזק: מתוך 1400 מקרי פשיעה?

נצ"מ מיכל ידיד: אני שוב חוזרת ואומרת:

נצ"מ מיכל ידיד: אני לא יודעת מאיפה הנתונים שלך.

אופיר כץ: הנתון לא אומר כלום אם אנחנו לא יודעים כמה תלונות היו.

נצ"מ מיכל ידיד: אוקי, אני אתחיל ככה: בשנת 2021 היו 668 תיקים שנפתחו, שאנשים הגישו תלונות.

נצ"מ מיכל ידיד: מתוכם 214 כתבי אישום.

נצ"מ מיכל ידיד: יש לנו גם עלייה של מעצרים.

נצ"מ מיכל ידיד: אתם צריכים להבין: אנשים מגישים תלונות, ולא תמיד אתה יכול לאתר את העבריין.

נצ"מ מיכל ידיד: עכשיו, זה לא רק בגלל שזו פשיעה חקלאית.

נצ"מ מיכל ידיד: חשוב לי להסביר.

נצ"מ מיכל ידיד: זו גם הפשיעה האחרת.

נצ"מ מיכל ידיד: אני באה מעולם הפשיעה המאורגנת, הפשיעה החמורה.

נצ"מ מיכל ידיד: גם שם, הטיפול הוא לא יותר טוב, אוקי?

נצ"מ מיכל ידיד: אבל גם פה, אנחנו לא מוותרים על שום תיק.

נצ"מ מיכל ידיד: אני תכף אגיד לכם מה אנחנו גם כן עושים.

נצ"מ מיכל ידיד: מעצרים של עד תום הליכים.

מירב בן ארי: רגע.

מירב בן ארי: מתוך ה-214 כתבי אישום, כמה בעצם הגיעו למעצר עד תום ההליכים?

נצ"מ מיכל ידיד: זה מה שאני רוצה להגיד.

נצ"מ מיכל ידיד: למעצר עד תום ההליכים הגיעו 48.

נצ"מ מיכל ידיד: עכשיו, שוב, פה אני נכנסת לנושא בית משפט, לכל הנושא המשפטי.

נצ"מ מיכל ידיד: לא בכל מעצר של חשוד שאנחנו מביאים הוא נעצר עד תום ההליכים.

נצ"מ מיכל ידיד: הענישה בארץ, כפי שנאמר כאן, היא באמת לא מרתיעה בתחום החקלאי.

נצ"מ מיכל ידיד: יש שיפור, אני לא אגיד שאין שיפור, אבל עדיין זה לא כזה מרתיע.

נצ"מ מיכל ידיד: אתה יכול לגנוב טון וחצי של אבוקדו ולגמור את החקלאי לאותה עונה, לקבל שישה, שמונה חודשים, שנה במקסימום, להשתחרר ולהמשיך לעבוד בזה.

נצ"מ מיכל ידיד: זה לא כזה מרתיע.

אופיר כץ: משתלם, בטח.

מירב בן ארי: אני רוצה לקבל התייחסות של הממ"מ לדברים שלך.

אורלי אלמגור: מתוך 668 תיקים שנפתחו ב-2021, 214 תיקים?

אורלי אלמגור: זה לא הגיוני, הנתון.

נצ"מ מיכל ידיד: 214 כתבי אישום.

אורלי אלמגור: אין שום עבירה שלכם שב-30 אחוז מהתיקים שנפתחו מוגשים גם כתבי אישום.

אורלי אלמגור: הנתון בעיניי הוא לא הגיוני.

נצ"מ מיכל ידיד: אז כתבי האישום שלנו, אנחנו מתייחסים בזה גם לנושא ההסדר מותנה.

נצ"מ מיכל ידיד: מכירה את ההסדר מותנה?

אורלי אלמגור: את מדברת על כל התיקים או על תיקים גלויים?

נצ"מ מיכל ידיד: כל התיקים שהוגשו.

אורלי אלמגור: 668 תיקים גלויים ולא גלויים?

נצ"מ מיכל ידיד: לא.

נצ"מ מיכל ידיד: 668 תלונות.

אורלי אלמגור: זה לא מסתדר.

אורלי אלמגור: זה נתון של 30 אחוז כתבי אישום לעומת תלונות.

אורלי אלמגור: אני לא מכירה אותו באף עבירה שיש במשטרה.

נצ"מ מיכל ידיד: נכון.

נצ"מ מיכל ידיד: בהחלט.

אורלי אלמגור: אני חייבת להביע ספק, זה לא בך.

אופיר כץ: כמה היה ב-2020?

ענבר בזק: אולי לסבר את האוזן, כמה מתוכם בהסדר מותנה?

ענבר בזק: זה מאוד משמעותי.

נצ"מ מיכל ידיד: אז זה בדיוק מה שאני רוצה לומר.

אופיר כץ: כן, אבל עדיין, זה באמת, עם כל הכבוד.

נצ"מ מיכל ידיד: ההסדר המותנה הוא חלק מכתבי האישום.

נצ"מ מיכל ידיד: הסדר מותנה הוא כתב אישום, בסוף.

אורלי אלמגור: אני לא התייחסתי להסדר מותנה, אבל לפני זה שבעים אחוז מהתיקים בעצם הם תיקים שלא היו גלויים.

אורלי אלמגור: אז זה לא סביר.

נצ"מ מיכל ידיד: ההסדר המותנה הוא חלק מכתבי האישום האלה.

אורלי אלמגור: הסדר מותנה לא יכול להיות בתיק שאין בו חשוד.

נצ"מ מיכל ידיד: נכון.

אורלי אלמגור: נכון?

אורלי אלמגור: אז לא יכול להיות שאם עד לפני שנה במשהו כמו שבעים אחוז מהתיקים לא היה חשוד, הם היו בסוף בעילה של עבריין לא נודע, זה הנתונים שלכם.

אורלי אלמגור: זה לא סביר בעיניי סטטיסטית, בשום מצב.

אופיר כץ: את אותם נתונים אפשר על 2020?

אופיר כץ: כמה תיקים נפתחו וכמה תיקי אישום?

מירב בן ארי: קודם כל, משהו כאן לא מסתדר מספרית, כמו שאמרו הממ"מ.

מירב בן ארי: דבר שני: בואי רגע נתקדם.

מירב בן ארי: הגשתם כתב אישום; כמה תיקים בעצם הגיעו להליך משפטי, לעונשים?

נצ"מ מיכל ידיד: אני מבקשת לומר, ראשית, שאני עומדת מאחורי הנתונים שאני מציגה כאן מכיוון שהנתונים האלה נספרים על ידי האנשים שלי באופן ידני חוץ מבאופן ממוחשב.

נצ"מ מיכל ידיד: כלומר, אין פה איזושהי הטיה של נתונים.

נצ"מ מיכל ידיד: בנושא של הסדר מותנה: אנחנו מובילים במשטרה במג"ב בפשיעה החקלאית בנושא הסדר מותנה.

נצ"מ מיכל ידיד: הסדר מותנה בא לטובת החקלאים, מכיוון שאם היינו מחכים שכל התיקים האלה יגיעו לבית המשפט וידונו בהם ובסוף היו מקבלים חודשיים מאסר - כנראה שזה לא היה מסייע לחקלאי.

דובי אמיתי: אנחנו מסכימים לזה.

דובי אמיתי: הסדר מותנה זה מוסכם.

נצ"מ מיכל ידיד: ההסדר המותנה זה המקום שמצאנו שבו באמת החקלאי יכול לקבל פיצוי על זה שבאים אליכם למושבים, לקיבוצים, קוטפים, לוקחים, עושים.

נצ"מ מיכל ידיד: יש תנאים מצטברים לקיום הסדר מותנה.

נצ"מ מיכל ידיד: זה לא שכל אחד יכול לעשות.

נצ"מ מיכל ידיד: שאר הדברים מגיעים לתביעות.

נצ"מ מיכל ידיד: נמצאים פה הפרקליטות.

נצ"מ מיכל ידיד: מרבית התיקים שלנו, חלקם לא מגיעים לפרקליטות, אנחנו מדברים רק על פשיעה חמורה.

נצ"מ מיכל ידיד: אם יורשה לי להמשיך ולומר שהפשיעה החקלאית היא לאו דווקא כל אלה שבאים וקוטפים.

נצ"מ מיכל ידיד: יש פשיעה מאוד מתוכננת, מאוד מתוחכמת ומאוד מדויקת.

נצ"מ מיכל ידיד: יש לנו ארבעה ימ"רים במג"ב שמתעסקים בזה.

נצ"מ מיכל ידיד: להגיד לכם שהימ"רים הם מספיק גדולים ומספיק חזקים בשביל לטפל בכל התופעות?

נצ"מ מיכל ידיד: אני לא בטוחה.

נצ"מ מיכל ידיד: יש מקום שצריך להגדיל אותם.

נצ"מ מיכל ידיד: אבל יש לנו תוכנית מודיעין.

נצ"מ מיכל ידיד: אנחנו אוספים מודיעין על הפרשיות החקלאיות האלה, על מחוללי הפשיעה האלה.

נצ"מ מיכל ידיד: אנחנו יודעים לעבוד עליהם, גם בשיתוף של גורמים אחרים שאני לא יכולה לציין כאן.

נצ"מ מיכל ידיד: גם באמצעות טכנולוגיות מתקדמות ביותר שבהן מתמודדים גם מול הפשיעה הרגילה.

נצ"מ מיכל ידיד: אנחנו עושים באמת ככל שאנחנו יכולים.

נצ"מ מיכל ידיד: אני רוצה לומר גם בנושא החילוט: אנחנו מחלטים רכוש של עבריינים, אבל בואו נזכור, עבריינים שמגיעים לגנוב רכוש, ירקות, דברים כאלה, מגיעים בדרך כלל עם רכבים גנובים.

נצ"מ מיכל ידיד: בדרך כלל אלה פלסטינים.

מירב בן ארי: אני מצטערת, אבל רוב הגניבות זה של ערבים ישראלים.

נצ"מ מיכל ידיד: מאיפה הנתונים האלה?

מירב בן ארי: הראו הממ"מ ש-60 אחוז זה בכלל ערבים ישראלים ורק 20 אחוז זה פלסטינים, אבל את כל הזמן אומרת על הפלסטינים.

מירב בן ארי: וגם, אני לא מדברת על ירקות ופירות.

מירב בן ארי: אני מדברת על שריפות, על גניבות של ציוד.

מירב בן ארי: אז אפשר רגע לשחרר את האבוקדו, שאמנם נגנב אבל הוא לא אירוע.

מירב בן ארי: ובכלל, הנה הנתונים - הוא הציג.

מירב בן ארי: רוב העבריינים בכלל זה ערבים ישראלים.

מירב בן ארי: 20 אחוז זה פלסטינים.

מירב בן ארי: 67 אחוז ישראלי לא יהודי, 14 אחוז פלסטינים.

מירב בן ארי: אז ראיתי גם, הייתי במעבר מיתר וראיתי איפה יש גדר ואיפה הכל פרוץ.

מירב בן ארי: גם בזה המדינה צריכה להתעסק, אבל אני חושבת שהמהות פה היא בכלל שריפות וגניבות שהן חלק ממה שאומר אופיר סופר ובצדק, וגם מאיר התייחס לזה - זו הפשיעה במגזר הערבי.

מירב בן ארי: לזה אני לא רואה עמדה מספיק ברורה.

מירב בן ארי: הרי, אם הוא חי פה במדינה הוא כפוף לבתי המשפט פה ואפשר להביא לכתבי אישום גדולים, ענישה יותר רצינית.

מירב בן ארי: אני לא מאשימה אותך, אני גם לא מאשימה אף אחד באופן כללי.

מירב בן ארי: אני רוצה שתציירי לי תמונת מצב.

מירב בן ארי: את אומרת לי פלסטינים - הם אומרים 14 אחוז פלסטינים, לעומת 67 אחוז ישראלים.

נצ"מ מיכל ידיד: אני לא יודעת מאיפה הנתונים האלה.

מירב בן ארי: מה זה?

מירב בן ארי: זה ממ"מ.

נצ"מ מיכל ידיד: אני לא יודעת לשלוף לך את זה כרגע, אני לא אגיד לך סתם נתונים.

נצ"מ מיכל ידיד: כל נתון שאני אומרת, אני יודעת לעמוד מאחוריו.

נצ"מ מיכל ידיד: נתון שאני לא יודעת לעמוד מאחוריו - אני לא אגיד אותו סתם.

נצ"מ מיכל ידיד: אני כן יכולה לומר שקשה מאוד לתפוס את האנשים האלה.

נצ"מ מיכל ידיד: האנשים שדיברתי עליהם שמתעסקים בפשיעה החקלאית כמו גם פשיעה אחרת, לומדים, מתחכמים.

נצ"מ מיכל ידיד: קשה לאתר אותם גם באמצעים טכנולוגיים, ותרשי לי לא לציין כאן את כל האמצעים הטכנולוגיים שאנחנו מתמודדים איתם.

נצ"מ מיכל ידיד: אני לא יכולה, זה גם משודר בטלוויזיה.

נצ"מ מיכל ידיד: אבל תבינו שאנחנו משתמשים בכלל האמצעים.

נצ"מ מיכל ידיד: שוב: הענישה היא לא כזו ענישה מחמירה, זה לא כזה מרתיע.

נצ"מ מיכל ידיד: אנחנו לא מוותרים על אף תיק ומתייחסים לכל תיק כאילו הוא התיק הכי חשוב.

נצ"מ מיכל ידיד: אני מייצגת כרגע את מג"ב.

נצ"מ מיכל ידיד: מג"ב נמצא בכל האזורים החקלאיים.

נצ"מ מיכל ידיד: להגיד לכם שהוא יכול לשמור על כל בית?

נצ"מ מיכל ידיד: קשה.

נצ"מ מיכל ידיד: להגיד לך שהוא יכול לשמור על כל קיבוץ?

נצ"מ מיכל ידיד: קשה.

נצ"מ מיכל ידיד: אבל אנחנו כן עשינו כל מיני תהליכים בתוך מג"ב כדי שאנחנו נהיה אחראים על הכוחות שלנו, שאנחנו נוכל להוציא זרועות מבצעים ולא ספורדית שניים-שלושה להסתובב אלא באמת כוח מהותי, להסתובב בשטח.

נצ"מ מיכל ידיד: אני יכולה להגיד לך שאנחנו מנהלים פרשיות, כמו בעולם הפשיעה החמורה.

נצ"מ מיכל ידיד: אנחנו מנהלים פרשיות נגד עבריינים, ובואו - זה לא כזה פשוט.

נצ"מ מיכל ידיד: אני אומרת לכם: אני באה מהעולם הזה, וזה לא כזה פשוט לעבוד עליהן.

נצ"מ מיכל ידיד: זה משהו שלוקח חודשים.

נצ"מ מיכל ידיד: עכשיו, יש הרבה פעמים שנמנעות עבירות.

נצ"מ מיכל ידיד: קשה לתפוס עבריינים גם כי כשאני מסתובבת בשטח, ואני מסתובבת גם מול ראשי מועצות, אני אומרת - תמתקנו, תשימו אמצעי מיגון, מצלמות, אמצעים.

נירה שפק: איך אפשר בשטחים פתוחים?

נצ"מ מיכל ידיד: שאפשר יהיה ללקט מזה.

נצ"מ מיכל ידיד: אני לא אומרת שזה צריך ליפול על החקלאי עצמו.

נצ"מ מיכל ידיד: שוב אני אומרת: כשאני אומרת הנושא של חינוך, משרד האוצר, משרד החקלאות, משרד המשפטים - זה צריך לבוא ביחד.

נצ"מ מיכל ידיד: לא בטור, ביחד.

מירב בן ארי: תודה רבה.

מירב בן ארי: אני רוצה לשמוע את נציג הפרקליטות.

מירב בן ארי: תן לנו איזושהי תמונת מצב על מה שקורה מבחינת כתבי האישום.

איתמר גלבפיש: עו"ד ירון סעדון נמצא בזום.

איתמר גלבפיש: ירון הוא הרכז של התחום בדרום.

איתמר גלבפיש: אני לא הרכז של זה, אני רק אגיד כהערה מקדימה: מיעוט התיקים הוא של הפרקליטות.

איתמר גלבפיש: בפרקליטות מחוז צפון לא היו תיקים בשנתיים האחרונות של פשיעה חקלאית.

איתמר גלבפיש: זה מטופל על ידי התביעות המשטרתיות.

איתמר גלבפיש: רק לעתים נדירות התיקים האלה מגיעים לפרקליטות.

מירב בן ארי: ובדרום?

איתמר גלבפיש: בדרום היה מספר מועט, תיק אחד או שניים בשנים האחרונות.

איתמר גלבפיש: ירון יוכל לענות על כך.

מירב בן ארי: אז כל התיקים של הפשיעה החקלאית זה תביעות?

מירב בן ארי: ויש כאן נציג של התביעה המשטרתית.

נצ"מ מיכל ידיד: אני לא יודעת, אבל אם תשתנה החקיקה וזה יוכרז פשע אפשר יהיה לנהל את זה בבית משפט מחוזי גם.

איתמר גלבפיש: זה קצת מקדים את המאוחר, אבל עבירות של ארבע שנים זה עבירות פשע.

אופיר כץ: מי נכנס לארבע שנים?

אופיר כץ: תן לי מקרה של מישהו שעשה את זה ונכנס לארבע שנים.

אופיר כץ: יש מקרה של מישהו שישב ארבע שנים בכלא?

איתמר גלבפיש: לא, אני אומר מה מסווגות עבירות פשע.

איתמר גלבפיש: הטיפול במסגרת המשטרתית בעבירות אחרות.

מירב בן ארי: אוקי, אני רוצה לשמוע את נציג הפרקליטות.

מירב בן ארי: ירון סעדון, רפרנט תחום פשיעה חקלאית במחוז דרום.

מירב בן ארי: בוא תיתן לנו קצת הסבר על המצב המשפטי של האירוע הזה.

ירון סעדון: העבירות של הפשיעה החקלאית מטופלות על ידי משטרת ישראל וחטיבת התביעות.

ירון סעדון: הפרקליטות מטפלת באמת במקרי קצה בהם או שמושקעים משאבים אדירים מצד המשטרה ויש חשיפה, או שיש ריבוי נאשמים, או בתיקים מיוחדים.

ירון סעדון: בשוטף, חטיבת התביעות מטפלת.

ירון סעדון: אנחנו - ככל שיש ענישה שאינה מספקת בערכאת השלום ומועברת אלינו, אנחנו מגישים ערעורים לבית המשפט המחוזי ושם אנחנו מגדילים את הענישה.

ירון סעדון: יש ענישה מאוד מחמירה מצד בית המשפט המחוזי בבאר שבע, שהוכפלו עונשים מתשעה חודשים ל-18 חודשים לתושבי שטחים, כולל פיצוי לחקלאים שרכושם נגנב.

מירב בן ארי: אתה יכול לתת לנו דוגמאות של כמה כתבי אישום כאלו באמת הוכפלו?

ירון סעדון: בבית המשפט המחוזי, בשלוש השנים האחרונות הגשנו שלושה ערעורים שבהם הוכפלה הענישה.

ירון סעדון: הקושי המהותי באמת בעניין הזה הוא איסוף ראיות, ושם מושקע המשאב הציבורי באמצעים למג"ב ומשטרת ישראל בחשיפה ובאכיפה.

ירון סעדון: במקום שיש ראיות אנחנו הולכים עד הסוף.

ירון סעדון: אנחנו לא סוגרים תיקים.

ירון סעדון: ראיתי את הנתון של הממ"מ לגבי הסגירה - אנחנו לא סוגרים תיקים מחוסר עניין לציבור.

ירון סעדון: אין דבר כזה.

ירון סעדון: אם יש ראיות יש עניין לציבור והולכים עם זה עד הסוף.

ירון סעדון: אנחנו מגבים את התביעות בערעורים לבית המשפט המחוזי.

מירב בן ארי: הבנתי.

מירב בן ארי: תודה.

מירב בן ארי: משרד המשפטים.

לילך וגנר: נעשה טיפה סדר.

לילך וגנר: כשאומרים פשיעה חקלאית, זו כותרת גג למספר גדול של עבירות, והוזכרו כאן חלק מהעבירות שרלוונטיות בהקשר הזה.

לילך וגנר: בין היתר: עבירות הגניבה; עבירות של סחיטה, כמו שנאמר פה, בהקשרים מסוימים נגד חקלאים.

לילך וגנר: זאת אומרת, זה מגוון רחב של עבירות בהקשרים האלה, והטיפול הוא בהתאם לכל אחת מהתופעות הספציפיות שקורות.

לילך וגנר: אי אפשר לבוא ולהגיד, יש לנו כאן עבירה אחת שמטפלת בנושא הזה.

לילך וגנר: אני רוצה להתייחס לסיפור של הסחיטה, כי הנושא הזה עכשיו מטופל באינטנסיביות אצלנו.

לילך וגנר: במסגרת הטיפול הכללי שלנו בהיבטים של פשיעה במגזר הערבי וההתגייסות הממשלתית מרחיקת הלכת למצוא פתרונות, יחד עם משרדי הממשלה השונים על כל נגזרות הממשלה, המשטרה וכו', אנחנו מנסים למצוא פתרונות לאותם מצבים שבהם קיים קושי ראייתי לגבש עבירות של סחיטה באיומים, אבל עם זאת, יש תשלומים לאותם עבריינים שנעשים מחמת איום, פחד והטלת אימה וחשש שהרכוש או אפילו החיים ייפגעו.

לילך וגנר: אנחנו מגויסים לדבר הזה ואנחנו מקווים מאוד מהר להביא פתרונות בהקשר הזה.

מירב בן ארי: כמו מה?

לילך וגנר: אז אנחנו עובדים על הנושא הזה.

לילך וגנר: לחשוב על פיתרון חקיקתי.

לילך וגנר: פה אנחנו מדברים כן על פיתרון חקיקתי.

לילך וגנר: בדרך כלל, כמו שאתם יודעים, התופעה הזאת מתאפיינת בכך שמאוד קשה לגבש ראיות, ופתרונות של חקיקה כשיש קושי ראייתי הם בדרך כלל לא הפתרונות הנכונים.

לילך וגנר: דווקא בנושא של הסחיטה, לטעמנו יש מחסור וצריך לעשות פה איזשהו תיקון שייתן מענה להיבט הזה.

לילך וגנר: חוץ מזה, יש את הסיפור של חברות השמירה.

מירב בן ארי: שלזה יש חוק שהם מביאים, ראיתי.

לילך וגנר: בדיוק.

לילך וגנר: עכשיו, המשרד לביטחון פנים לקח את זה על עצמו, באמת בצורה מאוד יפה, כולל תקציב וכולל הכל.

לילך וגנר: הם בטח יוכלו לפרט בהקשר הזה.

לילך וגנר: המעבר של כל נושא הרגולציה של שירותי האבטחה למשרד לביטחון פנים.

לילך וגנר: היום, הרגולציה היא באמת תת רגולציה, במובן הזה שאין יותר מדי תנאי סף כדי להיות בעל חברת שמירה ואין כל כך פיקוח.

לילך וגנר: החוק לא נותן כלים לפיקוח על הדבר הזה.

לילך וגנר: לכן, זה מאוד חשוב שזה יעבור לרגולציה מקיפה, כולל בדיקת מידע פלילי, כולל נדבכים נוספים, כולל עבירות חדשות וכולל קביעת חלק מהעבירות כעבירות מקור לפי חוק איסור הלבנת הון.

לילך וגנר: זה דבר שיוכל לשדרג במקרים מסוימים את הטיפול בתיקים האלה.

לילך וגנר: אלה ההיבטים החקיקתיים שמקודמים על ידי משרדי הממשלה בהקשר הזה.

נירה שפק: באיזה לוח זמנים?

לילך וגנר: לוח זמנים מאוד צפוף.

לילך וגנר: זאת אומרת: זה משהו שעוקב אחריו הפרויקטור של נושא הפשיעה בחברה הערבית.

מירב בן ארי: כן, הוא דיבר על זה אתמול בוועדה.

מירב בן ארי: גם על הפרוטקשן וגם על חברות השמירה.

לילך וגנר: בדיוק.

לילך וגנר: וזה ממש מקודם באמת בלוח זמנים קצר.

לילך וגנר: אנחנו כמובן נדווח לוועדה, אבל מאוד קצר.

לילך וגנר: גם הכנסת הביעה נכונות, כולל יושב ראש ועדת חוקה, לקדם במהירות תיקונים שקשורים לפשיעה במגזר הערבי.

לילך וגנר: הבאנו תיקון מסוים, שהוא פחות רלוונטי כאן:

לילך וגנר: שני תיקונים לחוק החיפוש והנושא של עבירות הנשק.

לילך וגנר: וכמובן, עונש מינימום של עבירות נשק, שזו הצעת חוק פרטית שאנחנו מגבים אותה.

אופיר סופר: מה ההבדל בין חקיקה לגבי עונש מינימום בעבירות הנשק לבין הפשיעה החקלאית?

לילך וגנר: אז זהו, אני רוצה להתייחס לזה.

לילך וגנר: כי אלה הדברים שבעינינו טעונים שיפור חקיקתי.

אופיר סופר: לא, לא ענית לי.

אופיר סופר: אני שאלתי, שם מדובר בחקיקה פרטית.

לילך וגנר: נכון, שם מדובר בחקיקה של עונש מינימום בעבירות הנשק.

אופיר סופר: יושבים פה חקלאים שהגיעו ממטולה כי הם קורסים תחת טובא זנגריה.

אופיר סופר: את מכירה את טובא זנגריה?

אופיר סופר: את יודעת מה הולך שם?

אופיר סופר: יש לך אומץ להיכנס לשם?

אופיר סופר: אז אני שואל האם זה לא מספיק קריטי בעינייך.

אופיר סופר: כל המתבנים שנשרפים מדי שבוע.

מירב בן ארי: חבר הכנסת סופר, הנקודה שלך ברורה.

לילך וגנר: כמו שאמרתי קודם: תיקוני חקיקה לא יוצרים ראיות.

לילך וגנר: אם הקושי המרכזי שעלה פה הוא סגירת תיקים מחמת חוסר ראיות, החמרת ענישה לא תסייע ולא תועיל, כי העבריינים לא נתפסים.

לילך וגנר: צריך להתגייס למשימה של תפיסת העבריינים וגיבוש תשתית ראייתית נגדם.

לילך וגנר: אנחנו אומרים את זה בכל העבירות.

רות וסרמן לנדה: אבל זה תלוי אם מדובר בפרוטקשן או לא.

רות וסרמן לנדה: זה משהו אחר.

רות וסרמן לנדה: כי אפשר לעקוף את זה.

לילך וגנר: בפרוטקשן הסברתי שיש הבעיות הראייתיות.

רות וסרמן לנדה: בעניין של גניבות וזה, זה מאוד קשה אם ראיות.

לילך וגנר: מאוד קשה לאתר, במיוחד שהשטחים החקלאיים הם שטחים רחבים.

לילך וגנר: אני מבינה את הקושי האובייקטיבי, אבל שוב: הנושא של חקיקה בהקשר הזה לא ייצור ראיות יש מאין.

לילך וגנר: צריך להבין את זה.

אופיר סופר: יש לנו מקרים של תפיסות שתפסו ועשו עם זה משהו?

אופיר סופר: הרי תפסו מדי פעם.

לילך וגנר: אז הנה, נתנו לכם נציגי הפרקליטות.

לילך וגנר: הם מגישים ערעורים ומחמירים את הענישה.

לילך וגנר: מאחר שהסיכוי להיתפס הוא כל כך קטן, זה פשוט לא מהווה הרתעה.

מירב בן ארי: תודה רבה לילך.

מירב בן ארי: חברת הכנסת אורית סטרוק, בבקשה.

אורית סטרוק: תודה רבה.

אורית סטרוק: אני רוצה להתחיל בדיוק מהמקום שהיא סיימה.

אורית סטרוק: אנחנו יכולים עד מחר להעלות את רף הענישה.

אורית סטרוק: אם לא יהיו ראיות ואם לא יהיו חשודים, אז זה שווה לכפרות.

אורית סטרוק: סליחה, כפרות שוות יותר.

אורית סטרוק: לפשיעה החקלאית, שהקורבנות שלה הם חקלאים תמי לב שגם ככה העסק שלהם הוא לא איזה עסק רווחי, בסדר?

אורית סטרוק: אנחנו יודעים את מסירות הנפש, את הצרות ואת כל מה שאנחנו חייבים לחקלאים האלה.

אורית סטרוק: לפשיעה החקלאית מגיעה שולחן עגול כמו לפשיעה במגזר הערבי - ויותר.

אורית סטרוק: זאת אומרת שמה שמגיע לאנשים שגרים בטובא זנגריה, אם ניקח את השם שאופיר שם פה על השולחן, כדי שהם לא יפחדו מהשכנים שלהם - מגיע פי כמה וכמה לשכנים שלהם מחוץ לטובא זנגריה שסובלים מחהפשיעה החקלאית של אנשי טובא זנגריה.

אורית סטרוק: טובא זנגריה רק כמשל.

אורית סטרוק: אני מעריכה מאוד, וכל הכבוד לכל מי שהציע את הדיון וכל הכבוד לך על איך שאת מנהלת אותו, אבל זה שהדיון הזה מתנהל פה והשולחן העגול זה השולחן הזה - זה לא יכול ואסור שזה יהיה חלופה לשולחן עגול שבו, למשל, יתאמו אם זה כן פשע או לא פשע.

אורית סטרוק: זה לא יכול להתנהל רק סביב השולחן הזה, משום שהזעקה פה עולה לשמיים.

אורית סטרוק: אנחנו לא מדברים על עוד משהו.

אורית סטרוק: רשות המסים צריכה להיות בסיפור הזה, גם בהיבט של מה שהיא תנחית על הפושעים וגם בהיבט של איך שהיא תצפה את הנפגעים.

אורית סטרוק: כל רשויוות המדינה צריכות להיות סביב השולחן הזה, משום שזה לא ייתכן המצב הזה.

אורית סטרוק: אנחנו חיים בתוך אבסורד, לא רק בהיבט של איך לתפוס את העבריינים אלא גם בהיבט של איך ישופו הנפגעים.

אורית סטרוק: הם לא משופים כמו שצריך נכון להיום.

אורית סטרוק: צריך פה שולחן עגול ממשלתי.

אורית סטרוק: אני חושבת, מירב, שעם כל הכבוד לשולחן שלך, השיחה בשולחן הזה צריכה להיות בשולחן עגול ממשלתי.

מירב בן ארי: תודה רבה.

מירב בן ארי: אני רוצה לשמוע את דובי, יושב ראש התאחדות החקלאים.

דובי אמיתי: יושב ראש התאחדות האיכרים ויושב ראש המגזר העסקי.

דובי אמיתי: תודה לך, גברתי יושבת הראש על עצם הדיון, וגם לחברי הכנסת שיזמו וממשיכים ללוות אותנו.

דובי אמיתי: אל תכעסו עלי, מראש אני מבקש מחילה.

דובי אמיתי: אני בתפקיד לא מעט זמן.

דובי אמיתי: אם אני מוציא את הפרוטוקולים של הדיונים שהיו בעבר והיו במסגרת ועדת הפנים ועוד ועדות מקבילות, אנחנו נמצאים באותו מקום.

דובי אמיתי: כמי שמשרת עדיין בצבא בפיקוד צפון, כמי שחי כחקלאי בצפון הארץ, הפשיעה החקלאית הולכת ומתעצמת והיא הפכה להיות הרבה יותר מורכבת ומסובכת ממה שהיא הייתה לפני ארבע שנים.

דובי אמיתי: היום מדובר פה בפשיעה כלכלית רחבה, כשאנחנו לא מטפלים בראש הנחש.

דובי אמיתי: גם מה שהציג הממ"מ וגם חילוקי הדעות מג"ב מהם הנתונים - זה הדבר שפחות חשוב לי.

דובי אמיתי: מה שאני אומר לכם, שבסוף מי שמגיע לכתבי האישום זה אנשים שנמצאים בקצה, ולא אלה שמפעילים את המערכת של הפשיעה הכלכלית והחקלאית.

דובי אמיתי: את זה, מי שצריך לדעת יודע.

דובי אמיתי: אנחנו מחולקים לכמה שכבות, רשויות במדינה.

דובי אמיתי: אחת זו הרשות המחוקקת, שאתם יושבים פה.

דובי אמיתי: השנייה זו רשות האכיפה והשלישית זו הרשות השופטת.

דובי אמיתי: אין תיאום.

דובי אמיתי: אין ניהול.

דובי אמיתי: ואני אומר לך: יש פיתרון אחד.

דובי אמיתי: אני יכול לתת פה את הדוגמאות ואת התחושה שלי, ולומר לך שאצלי בצפון משלמים פרוטקשן, ואני מודיע לכם - משלמים פרוטקשן.

דובי אמיתי: תרשמו בפרוטוקול.

דובי אמיתי: הרבה גופים שלנו משלמים פרוטקשן.

דובי אמיתי: המשטרה יודעת, מג"ב יודע, כל העולם ואשתו יודעים.

דובי אמיתי: משלמים פרוטקשן, כי מעדיפים לשלם פרוטקשן, כי מבינים שאין תוצאות, וחבל.

דובי אמיתי: אני האחרון שנותן לזה יד.

דובי אמיתי: ומי שיודע, כיוון שאני מלווה חלק גדול מגופי המשטרה - אני לא נותן לזה יד, אבל זו מלחמה אבודה שלי.

דובי אמיתי: זה התעדוף שבשטח.

דובי אמיתי: אני מציע דבר אחד, בשביל להיות פרקטי וענייני.

דובי אמיתי: אני יכול לתת מספרים וסיפורים מפה ועד הודעה חדשה.

דובי אמיתי: אני מציע לך, גברתי היושבת ראש: יש לנו קבינט ביטחוני, שיודע להתעלות ולהתעסק בכל מה שקורה בביטחון האחר.

דובי אמיתי: אני מציע שתצא קריאה מהוועדה לשר לביטחון פנים ולממשלת ישראל, שתקים קבינט לביטחון פנים.

דובי אמיתי: הגיע הזמן שכל משרדי הממשלה הרלוונטיים, וזה נאמר על ידי חלק מהדוברים, יהיו שותפים.

דובי אמיתי: עצם זה שהשר לביטחון פנים, שמכיר אותנו היטב, יקים את הקבינט הזה - הוא יוכל לקבל בדיוק את הנתונים הנכונים, את השיתוף ואת הניהול הנכון ברמה הממשלתית.

דובי אמיתי: הדבר השני: כולנו בנויים על מחוזות.

דובי אמיתי: גם מג"ב, גם המשטרה, גם משרד הפנים.

דובי אמיתי: אין משרד שלא בנה את עצמו עם מחוזות.

דובי אמיתי: הגיע הזמן שנקים, כמו שחברת הכנסת סטרוק אמרה, ואני חושב שזו הצעה ניהולית מאוד ראויה.

אורית סטרוק: רק לא קבינט.

אורית סטרוק: שולחן עגול.

דובי אמיתי: אני אמרתי - ראשית, קבינט של ביטחון פנים.

דובי אמיתי: זה הדבר הנכון, שהאחריות לא תיפול בין הכיסאות.

דובי אמיתי: הדבר השני זה לרדת ברזולוציה היותר נמוכה לכיוון המחוזות.

דובי אמיתי: שם להקים את השולחנות העגולים, שם נמצאים, ולשתף במיוחד את כל הסקטור החקלאי.

דובי אמיתי: בין אם זה מועצות אזוריות, בין אם זה מושבים, בין אם זה מושבות, לתוך השולחנות האלו.

דובי אמיתי: כי אנחנו נוכל להביא את המידע מתוך השטח.

דובי אמיתי: מילה אחת על מג"ב: אני עדיין נמצא במערכת הצבאית, זו מערכת מהסוג של מג"ב.

דובי אמיתי: הפיתרון לבעיה זה מג"ב, בסוף בקצה.

דובי אמיתי: ואני אומר לכם: למג"ב אין את הכלים, אין את האמצעים.

דובי אמיתי: ראיתי את החלטת הממשלה המדהימה בנושא הפשיעה הכלכלית.

דובי אמיתי: התוכנית הממשלתית היא מדהימה, עם כלים ואמצעים, אבל בסוף צריך לוודא שהדברים האלו מגיעים לזרוע שכולנו במרחב הכפרי מאמינים ורוצים לתמוך, שזה מג"ב.

דובי אמיתי: בסוף, למג"ב אין את היכולות.

דובי אמיתי: אם גברתי קצינת האח"מ תאמר לי שיש להם את כל היכולות, אז אני אגיד לך לא.

דובי אמיתי: אין לכם את כל היכולות, והיא צריכה לבוא ולומר את זה: אין לנו את כל היכולות לטפל בבעיה של הפשיעה החקלאית.

מירב בן ארי: לא, האמת שהיא אמרה את זה.

דובי אמיתי: ולכן, אני חושב שאם אנחנו בסופו של דבר נתחיל מלמעלה, בהקמה של הקבינט לביטחון פנים, ונחלחל את זה כלפי מטה וכולם יעקבו ויוודאו, והדברים האלה יהיו צריכים להיות תחת בקרה ושליטה גם באמצעות המשובים שלנו - אני חושב שנוכל לפתור את הבעיה.

דובי אמיתי: כולי תקווה שאת, מהכיסא שאת מנהלת, תובילי את המהלכים האלו.

דובי אמיתי: אני מכיר אותך מספיק טוב, ואת שאר חברי הכנסת.

דובי אמיתי: מילה אחת על החמרת הענישה: אני לא מצד פוליטי זה או זה.

דובי אמיתי: החמרת ענישה היא כלי מאוד חשוב, והמודעות של השופטים כרגע לוקה בחסר, ואני אומר את זה פה באופן הכי ברור.

דובי אמיתי: היא לוקה בחסר על המשמעויות הכלכליות בעצם הפגיעות שלנו במרחב הכפרי.

דובי אמיתי: הם מנותקים.

דובי אמיתי: גברתי ממשרד המשפטים, הגיע הזמן שאתם תקחו אחריות, סליחה על הביקורת.

דובי אמיתי: התביעה המשטרתית - כבודה במקומה מונח, אבל הם כבר הרימו ידיים.

דובי אמיתי: אם מישהו חושב אחרת שיגיד לי פה.

דובי אמיתי: הרימו ידיים בתביעה המשטרתית.

דובי אמיתי: הם מגיעים, אין להם שום פרקליט מלווה, אין להם ליווי מלמעלה, ואומרים להם - אוקי, תסתדרו.

דובי אמיתי: זה לא מגיע לכתבי אישום וזה הסיפור האמיתי.

דובי אמיתי: לכן אני אומר לך: אני סומך על זה שתובילי פה מהלך לאומי אחד גדול.

מירב בן ארי: תודה רבה דובי.

מירב בן ארי: חבר הכנסת משה אבוטבול.

משה אבוטבול: אני רוצה ראשית לומר שאנחנו נמצאים כאן כמובן גם לייצג את כל העניינים שקשורים לשדולה למען ארץ ישראל, שזה חשוב לנו מאוד.

משה אבוטבול: יש לנו בין הדברים גם יישוב שאנחנו אימצנו אותו שזה פני קדם.

משה אבוטבול: גם שם יש בעיות בנושא החקלאות.

משה אבוטבול: אמנם לא בצורה כזו מפותחת כמו במקומות אחרים.

משה אבוטבול: אני לא אגע האם כן קרו אצלם, ואיך קרו אצלם דברים, אבל אני רוצה לדבר דווקא על המגמה הגדולה ביותר, שיש עלייה בכל התחומים.

משה אבוטבול: גם בנושא הזה של גניבת בעלי חיים, צאן ובקר; גם בנושא הזה של ציוד חקלאי; וגם בנושא הזה של שריפות והיזקים, שאנחנו רואים את זה.

משה אבוטבול: כמובן שאני מקבל גם הודעות מאנשים.

משה אבוטבול: פנה אלי חקלאי מהדמעות ממש בדמעות שליש, על כך שגנבו לו כלי עבודה וכלי רכב שהוא בעצם משתמש בהם.

משה אבוטבול: זו הפרנסה שלו.

משה אבוטבול: הביטוחים לא בדיוק מכסים את הכל והוא נמצא במבוכה מאוד קשה בנושא הזה, ואין לאל ידינו להושיע אותו.

משה אבוטבול: לכן אני חושב שבאמת חייבים ליצור כמה שיותר מוקדי מיגון לבעיה הזאת.

משה אבוטבול: ללכת, להילחם בזה בכל הכוחות, ופה אנחנו שומעים דברים מאוד כואבים וחריפים, שגם אין את כוח האדם ואת האנשים האלה.

משה אבוטבול: אבל הממשלה צריכה לדעת ולהבין, ואני אומר פה משהו שאולי באמת נשמע קצת קשה, אבל זה לא בדיוק הנושא הכלכלי.

משה אבוטבול: זו לא שריפה לשם כלכלה.

משה אבוטבול: אני רואה בכך ניסיון לשבור מורל של כל אותם אלה שגרים באותם יישובים, כדי לנשל אותם ולגרום להם לחשיבה נוספת לפני שהם ממשיכים לגור באותם מקומות שלא מוצאים חן בעיניהם.

משה אבוטבול: לכן, השריפה הזאת והפשיעה הזאת - זה אמנם נראה פשיעה כלכלית או חקלאית, אבל יש פה משהו באידיאולוגיה עמוק מהם.

משה אבוטבול: אגב, זו שיטה ידועה.

משה אבוטבול: גם אצל הרומאים, גם במלחמות היהודים.

משה אבוטבול: כל השנים ידעו שאם שורפים את המקומות ואת מקורות הפרנסה והמחיה, זה יכול להוביל לחשיבה מחודשת במקום.

משה אבוטבול: אני קורא לך, כיושבת ראש הוועדה, לקחת את הנושא הזה בצורה הזאת, לטפל בצורה הכי חזקה וחריפה בפושעים.

משה אבוטבול: תודה רבה.

מירב בן ארי: תודה רבה חבר הכנסת אבוטבול.

מירב בן ארי: נציג משרד החקלאות, בבקשה.

רועי קליגר: שמי רועי קליגר ואני נציג משרד החקלאות.

רועי קליגר: ראשית, אני רוצה להודיע להודיע פה: שמעתי ציפייה גדולה ממשרד החקלאות.

רועי קליגר: אז כן, שר החקלאות קבע את זה בסדר עדיפות גבוה.

רועי קליגר: שר החקלאות נפגש לפני כחודש ימים עם השר לביטחון פנים.

רועי קליגר: לפני שבוע הייתה ישיבה ליישום המדיניות של שר החקלאות.

רועי קליגר: מנכ"לית המשרד, מנכ"ל נגב גליל ומנכ"ל ביטחון פנים, על צעדים בכדי לתת מענה.

רועי קליגר: כמובן, לא במקום מג"ב, לא במקום משטרה, אבל אחד הדברים שאני שומע פה כחוט השני זה התכלול, השולחן העגול.

רועי קליגר: זה מה אנחנו יכולים לעשות למען החקלאים.

רועי קליגר: אחד הדברים המרכזיים שדרש השר, וזה מה שאנחנו עושים כעת, זה ראשית להקים מוקד.

רועי קליגר: שקודם כל תהיה אוזן קשבת, מתכללת, לחקלאים.

רועי קליגר: שוב אני אומר: לא במקום מוקד 100, לא במקום מג"ב, אלא בנוסף.

רועי קליגר: כגוף נוסף שיכול לתכלל.

רועי קליגר: יושב לצדי אורי ספיר מארגון השומר החדש.

רועי קליגר: זה גוף שמבחינתנו ראשית גם מתקצבים, ושנית אני ואורי לא חסכנו אלא דחפנו את עצמנו ליום עיון של שופטים - לבוא ולהציג את הנושא של פשיעה חקלאית ולהסביר לאותם שופטים איך זה נראה.

רועי קליגר: איפה המצב ומאיפה אנחנו באים.

רועי קליגר: לסיכומו של דבר אני רוצה לומר כאן שאנחנו יוזמים, אנחנו עושים.

רועי קליגר: בסוף, אנחנו נימדד כמובן לאור התוצאות.

רועי קליגר: זה ששרים מתחלפים לעתים, זה שחברי אמר פה שיש הרבה ישיבות והרבה סיכומים אבל בסוף יש פה עכשיו מדיניות מאוד ברורה במשרד החקלאות, על מנת ליישם ועל מנת להביא מזור לחקלאים.

מירב בן ארי: תודה.

מירב בן ארי: אני גם אגיד ששר החקלאות דיבר איתי אתמול.

מירב בן ארי: הוא רצה להצטרף לדיון אך היו אילוצי לוח זמנים, אבל הוא לגמרי שם ואני בקשר מצוין איתו גם באירוע הזה.

מירב בן ארי: חבר הכנסת איתמר בן גביר.

איתמר בן גביר: אני עושה את החופשות שלי הרבה פעמים במושב דלתון וגם בטפחות.

איתמר בן גביר: אני שומע את המצוקה והזעקה של החקלאים.

איתמר בן גביר: דיברו כאן על העניין של מג"ב - אני אוהב כל כך את המג"בניקים, אבל פשוט הם לא יכולים להתעסק בסיפור הזה.

איתמר בן גביר: מג"ב זו לא משטרה כחולה.

איתמר בן גביר: הם לא יודעים לאסוף את הראיות, לשמר את הראיות, הם לא יודעים להכין תיקים.

איתמר בן גביר: זה מה שנקרא תחום שהוא תחום של משטרה כחולה שצריכה לעסוק בו.

איתמר בן גביר: יש כל כך הרבה דברים שדיברו כאן, אבל אחד מהנושאים שאני חושב שאולי הכי חשובים זה לעשות השתלמויות לשופטים.

מירב בן ארי: כן, זה מה שדיבר הנציג של משרד החקלאות.

איתמר בן גביר: השתלמויות לשופטים, כדי שיבינו על מה מדובר.

מירב בן ארי: אגב, זה כמו מה שדיברנו בספורט גם.

ענבר בזק: אבל רק שלושים אחוז מגיעים לבית משפט, אז זה מאוד חשוב אבל זה עדיין לא נותן מענה לשבעים אחוז שלא נתפסים בכלל.

איתמר בן גביר: ולמה זה לא מגיע לבית משפט?

איתמר בן גביר: שוב, אני לא רוצה - המג"בניקים נפלאים, אבל כדי לאסוף תיקים, כדי להכין תיק, צריך כאן צוותים מיוחדים של המשטרה.

איתמר בן גביר: וכאן התפקיד של הוועדה הזאת, הכל כך חשובה, ויש כאן את יועצת השר, וצריך להבין את זה, שהמשטרה צריכה להיות מעורבת מראשיתו של התיק.

איתמר בן גביר: דיברו כאן על פרקליט מלווה, על תובע מלווה גם.

איתמר בן גביר: הדברים האלה הם כל כך חשובים, ולצערי כל עוד זה לא יהיה, האנשים ימשיכו להרגיש מופקרים.

איתמר בן גביר: מירב, אני שומע את הזעקה.

איתמר בן גביר: אתה פוגש את האנשים עם עיניים כבויות, שאין להם טעם.

איתמר בן גביר: זה הפרויקט שלהם, זה מפעל החיים שלהם.

איתמר בן גביר: כשהורסים את מפעל החיים, יש אנשים שאין להם טעם להמשיך בחיים.

מירב בן ארי: תודה.

מירב בן ארי: נשמע את יועצת השר לביטחון פנים.

נגה ספרא: שלום לכולם.

נגה ספרא: תודה רבה ליושבת הראש על הדיון החשוב.

נגה ספרא: אחד מהיעדים של השר הוא באמת התמודדות עם תופעת הפשיעה החקלאית.

נגה ספרא: כפי שהוצג לכם כאן אתמול, התוכנית להתמודדות עם הפשיעה ברחוב הערבי יצאה לדרך רשמית והיא גם עשויה להשפיע רבות גם על תופעת הפשיעה החקלאית, כפי שאמרו פה לפניי.

נגה ספרא: חוץ מזה, השר באמת מקדם כמה צעדים גם ספציפית לתופעת הפשיעה החקלאית.

נגה ספרא: צפויה לעבור הצעת החלטה השבוע שנוגעת גם להקמת צוות בין משרדי בשיתוף עם משרד החקלאות וגורמי האכיפה הנוספים שפועלים בעניין וכמובן עם המשטרה.

נגה ספרא: הצעת ההחלטה הזאת כוללת גם הקמה של שני מערכי מתנדבים נוספים בצפון ובדרום, שפועלים תחת מג"ב ותהיה להם גם הכשרה ייעודית מתאימה בנושא, שכוללת גם מודיעין, בילוש ויכולות נוספות שייכנסו לסל הזה.

נגה ספרא: על הצעת ההחלטה הזאת תשמעו השבוע.

אופיר כץ: גם משרד המשפטים יהיה בצוות הזה?

נגה ספרא: כן, בוודאי.

נגה ספרא: חוץ מזה, אנחנו באמת בוחנים את התופעה, גם במישור של החקיקה וגם במישור של המחקרים, כדי ללמוד אותה טוב יותר וכדי לדעת איך להתמודד איתה טוב יותר.

נגה ספרא: בכל אופן, אני יכולה להגיד שזה באמת נמצא בראש סדר העדיפויות של השר, ואנחנו עושים הרבה להתמודדות עם התופעה.

מירב בן ארי: תודה נגה.

מירב בן ארי: היועץ המשפטי מהמשרד לביטחון פנים, בבקשה.

יאיר מתוק: שלום לכולם.

יאיר מתוק: כמו שנגה ציינה, לפשיעה החקלאית יש כמה רבדים.

יאיר מתוק: יש את הרובד שדיברו פה, ברמה של תיקוני חקיקה.

יאיר מתוק: זה משהו שבאמת לוקח זמן, מנסים כמה שיותר להריץ את זה.

יאיר מתוק: זה בא לידי ביטוי גם כחלק מהחלטת הממשלה שנוגעת לפשיעה בחברה הערבית.

יאיר מתוק: נושא הפרוטקשן, היבטים של חברות שמירה, אבל מעבר לזה יש גם את מה שנקרא בפרקטיקה, שיהיה כוח אדם.

יאיר מתוק: ביום חמישי האחרון המשרד לביטחון פנים ביחד עם משרד הגליל ומשרד החקלאות, לקראת ישיבת ועדת השרים מחר, העברנו הצעה להחלטה לתקצוב של סכום של כ-3.1 מיליון שקל לצורך הפעלת בסיסים בשנת 2022 עד 2024.

יאיר מתוק: המקורות הנוספים יהיו ממקורות המשטרה.

יאיר מתוק: המטרה היא בעצם שלא רק שתהיה חקיקה מחמירה וענישה מחמירה, אלא גם שיהיו בפועל שוטרים שבעצם יאתרו את העבריינים.

יאיר מתוק: אם נגיד את האמת, אני גם מניח שכל חקלאי יעדיף שלא אותו אדם שביצע את הפשע יקבל עונש חמור אלא שמבעוד מועד הפשע הזה לא יבוצע.

יאיר מתוק: איך מבצעים את זה?

יאיר מתוק: בעצם כשיש כוחות אכיפה שנמצאים.

יאיר מתוק: אז כמו שציינתי, שני הבסיסים האלה הם בעצם מתנדבים שנקראים לדעתי המתמידים.

יאיר מתוק: אלה בעצם מתנדבים של מג"ב, זה כמו משמר אזרחי רק שהכשירות שלהם יותר משמעותית כי הם שירתו במג"ב.

יאיר מתוק: מעבר לזה, יש פה גם את ליאור שיתייחס לנושא של שיטור עירוני, שכנגזר ממנו יש שיטור מועצתי.

יאיר מתוק: זה בקשר להחלטת הממשלה מדצמבר 2018 שמתייחסת לנושא.

יאיר מתוק: אני לא אסביר בהרחבה אלא רק בקצרה מה המשמעות של שיטור עירוני מועצתי.

יאיר מתוק: יש לזה יתרון על פני השיטור הרגיל.

יאיר מתוק: אני אגיד בכלליות: מדצמבר 2018 יש את ההחלטה שליאור יתייחס אליה בפירוט.

יאיר מתוק: כיום, לפני כחודש בערך השר לביטחון פנים העביר לשרת הפנים לצורך תיקון התוספת של החוק של מקומות שבהם יש שיטור עירוני, להוספת שש מועצות נוספות שיצטרפו לפרויקט הזה כפיילוט.

יאיר מתוק: ליאור ידבר כבר על היתרונות.

אופיר כץ: איזה פיילוט?

מירב בן ארי: אתה מדבר על זה עם השומר החדש?

מירב בן ארי: כי נהיה לי פה קצת סלט.

מירב בן ארי: אז בוא תסיים, תן לליאור לדבר על שיטור מועצתי ואחרי זה נעבור לשומר החדש ואז אני אבין את האירוע פה.

מירב בן ארי: זה לא מדויק, אז שגם חברי הכנסת יבינו.

מירב בן ארי: 3.1 מיליון שקל, למה זה?

יאיר מתוק: לצורך הקמת שני בסיסים של פרויקט מתמידים.

מירב בן ארי: זה פרויקט חדש?

יאיר מתוק: זה לא פרויקט חדש.

יאיר מתוק: זה פרויקט שכבר קיים, רק לתקצב אותו ולתגבר אותו.

יאיר מתוק: שיהיו שני בסיסים.

איתמר בן גביר: מה זה המתמידים?

איתמר בן גביר: שוטרים רגילים?

יאיר מתוק: מתמידים זה בעצם כמו משמר אזרחי רק שהם של מג"ב.

איתמר בן גביר: בסדר, אז זה בדיוק מה שאוסאמה אמר לך, מירב.

איתמר בן גביר: שיטור עירוני, משמר אזרחי.

איתמר בן גביר: זה לא אפקטיבי, סליחה.

איתמר בן גביר: אוסאמה סעדי אמר את זה, לא איתמר בן גביר.

מירב בן ארי: שנייה.

מירב בן ארי: המתמידים האלה, מה הם?

יאיר מתוק: מבחינת חקיקה זה כמו משמר אזרחי, אבל הכשירות שלהם היא משמעותית.

יאיר מתוק: זו כשירות תחת מג"ב.

איתמר בן גביר: מה הסמכויות שלהם?

יאיר מתוק: אז אני אסביר למה יש לזה יתרון על פני שיטור רגיל.

יאיר מתוק: מכיוון שהם ספציפית לגבי פשיעה חקלאית.

מירב בן ארי: הבנתי, אנחנו מתעסקים בפשיעה חקלאית, לא חשבתי שתיתן לי כאן שוטרים של תנועה.

יאיר מתוק: לא, כי למשל הקמת תחנת משטרה במקום מסוים - המשטרה מטפלת בעוד עשרות עבירות.

יאיר מתוק: פה אלה שתי נקודות ספציפיות עבור הפשיעה החקלאית.

מירב בן ארי: אין בעיה.

מירב בן ארי: מה הסמכויות שלהם?

מירב בן ארי: עיכוב?

איתמר בן גביר: יש להם סמכות מעצר, למתמידים האלה?

נצ"מ עמרם נידם: צהריים טובים, קוראים לי עמרם.

נצ"מ עמרם נידם: אני ראש מחלקת היישובים למתנדבים של משמר הגבול.

נצ"מ עמרם נידם: למתנדב במשמר הגבול, ברגע שהוא עולה על מדים והוא עובר תדריך - יש לו את כל הסמכות שיש לשוטר במשטרת ישראל.

נצ"מ עמרם נידם: אנחנו הולכים להקים שתי חטיבות - אחת בצפון ואחת בדרום, של מתנדבים.

נצ"מ עמרם נידם: המתנדבים של משמר הגבול הם מתנדבים לוחמים.

נצ"מ עמרם נידם: הם מלח הארץ.

נצ"מ עמרם נידם: יש להם שם מפקדים, יהיו להם אמצעים, יש להם נשקים ואמצעים טכנולוגיים מתקדמים.

נצ"מ עמרם נידם: ברגע שהם מגיעים לבסיס ההפעלה, מקבלים תדריך ועולים על הרכבים, ביחד הם פועלים בשטחים כדי לבצע את המניעה.

מירב בן ארי: מתי אתה מתחיל בגיוס המתנדבים האלה?

נצ"מ עמרם נידם: אנחנו נמצאים מתחילת השנה בתהליך מאוד מתקדם של גיוס.

נצ"מ עמרם נידם: עד עכשיו הצלחנו לגייס כ-500 מתנדבים.

נצ"מ עמרם נידם: יש לנו תוכנית משותפת עם השומר החדש, יש לנו חזון מאוד גדול, שבה אנחנו רוצים בחמש שנים הקרובות לגייס סדר גודל של 1,500 מתנדבים.

נצ"מ עמרם נידם: בסך הכל, ביחד איתם וביחד עם המערך הפרוס שלנו שזה כ-350 לוחמים ושוטרים מעבר למתנדבים, שפרוסים בכשבעים בסיסי הפעלה בכל רחבי הארץ - איתם ביחד אנחנו רוצים לתת את המענה השלם.

מירב בן ארי: אז השוטרים האלה כבר יצאו לדרך?

נצ"מ עמרם נידם: חלקם כבר יצאו לדרך.

נצ"מ עמרם נידם: יש לנו עוד 8,000 מתנדבים קבועים כבר, שכבר קיימים.

נצ"מ עמרם נידם: אנחנו רוצים עוד להכפיל את הכמות של המתנדבים.

נצ"מ עמרם נידם: יש לנו כ-8,000 מתנדבים במשמר הגבול, שפרוסים מדן עד אילת, שעובדים 24 שעות ביממה.

מירב בן ארי: השלושה מיליון שקל שהוא דיבר עליהם, זה להעצים את התוכנית.

איתמר בן גביר: יש לי שאלה על התקנות כאן.

איתמר בן גביר: כי בתקנות המשטרה (המשמר האזרחי) תשנ"ז-1996 כתוב בעניין של סמכויות של מתנדבים.

איתמר בן גביר: סמכויות של מתנדבים זה כשהוא פועל בנוכחות שוטרים ולשם סיוע לו, יש סמכויות של שוטר.

איתמר בן גביר: השאלה שלי היא מה קורה אם אותו מתנדב לא נמצא ליד שוטר.

נצ"מ עמרם נידם: המתנדבים שלנו לא פועלים לבד.

נצ"מ עמרם נידם: המתנדבים שלנו תמיד יפעלו במרחב שבו קיימים צוותים.

נצ"מ עמרם נידם: חוץ מזה, בכל אירוע שבו הם יצטרכו לבצע מעצר, זה קורה לנו חדשות לבקרים - מיד מגיעים הצוותים הוותיקים שלנו.

איתמר בן גביר: אבל בוא, אני מכיר קצת את השטח.

איתמר בן גביר: מירב, תשמעי מה הוא אומר לך.

איתמר בן גביר: הוא חייב שוטר בשביל לעצור.

מירב בן ארי: האירוע כאן הוא כזה: במקום שיילכו שני שוטרים, אז יכול לצאת איתו המתנדב והשוטר, ואז אתה מפחית את השוטר שנמצא שם.

מירב בן ארי: דבר שני, מה שהיה חשוב זה שבאמת כשהם נמצאים ביחד שניהם יכולים לקבל את כל הסמכויות של השוטרים, גם אם זה שוטר ומתנדב.

מירב בן ארי: כמו שעוצרים בתנועה, לצורך העניין.

נצ"מ עמרם נידם: נכון.

נצ"מ עמרם נידם: וסמכות העיכוב שלו, היא נוצרת כדי שמיד יגיעו השוטרים המקצועיים כדי לסיים את הפרשייה.

מירב בן ארי: כמה שוטרים עכשיו יתחילו בתקופה הקרובה להיות ביישובים של נגב גליל?

נצ"מ עמרם נידם: יש לנו כרגע 350 שוטרים שנמצאים שם כל הזמן.

נצ"מ עמרם נידם: 350 שוטרים שלא קשורים למתנדבים.

מירב בן ארי: אוקי, אז אני רוצה להבין את התוספת, אבל בשביל התוספת אני גם חייבת להבין את השיטור העירוני.

ליאור מזרחי: צהריים טובים, שמי ליאור, ראש מנהלת שיטור עירוני ומועצתי במשרד לביטחון פנים.

ליאור מזרחי: אני אשתדל לתת רקע קצר לגבי השיטור העירוני שעל בסיסו בכוונת המשרד ליישם פיילוט במועצות.

מירב בן ארי: לא, אנחנו יודעים מה זה שיטור עירוני, כל חברי הכנסת.

מירב בן ארי: אני רוצה שתסביר לנו מה זה שיטור מועצתי.

מירב בן ארי: שזה חדש?

ליאור מזרחי: זה פיילוט שטרם יושם.

ליאור מזרחי: החלטת ממשלה 4398 מדצמבר 2018 על יישום פיילוט על בסיס השיטור העירוני.

ליאור מזרחי: הפיילוט בעצם של הפעלת שוטרים של משטרת ישראל - בהחלטת מפכ"ל משטרת ישראל היישום יתבצע על ידי מג"ב - לצד פקחים של הרשות המקומית.

ליאור מזרחי: כוח אכיפתי משולב, שמתוקף תפקידו וסמכותו לאכוף את עבירות איכות החיים וצמצום האלימות במרחב הציבורי.

ליאור מזרחי: כוח האדם הזה, גם בצד המשטרתי וגם בצד העירוני הוא כוח אדם תוספתי.

מירב בן ארי: של כמה?

ליאור מזרחי: את מדברת לגבי המועצות האזוריות?

ליאור מזרחי: נכון להיום הוחלט על יישום פיילוט בשש מועצות אזוריות.

מירב בן ארי: מתי הפיילוט מתחיל?

ליאור מזרחי: השר לביטחון פנים, על פי הדרישה של היועץ המשפטי, כיוון שהיו חילופי ממשלה, העביר אל שרת הפנים לקבל את הסכמתה טרם הגעת החומר ואישורו הסופי אצלך כאן בוועדה, את רשימת המועצות לצורך צירופן ואישורן ליישום בתוספת הראשונה לחוק.

ליאור מזרחי: ככל שנקבל את אישור שרת הפנים החומר יגיע אלייך ולאישורך.

מירב בן ארי: פה זה יעבור מהר.

מירב בן ארי: זה פיילוט לשש מועצות אזוריות, שזה משהו חדש?

ליאור מזרחי: זה משהו חדש שנשען על בסיס התוכנית של השיטור העירוני.

מירב בן ארי: ופה אנחנו בוועדה ניתן להם את הסמכויות?

מירב בן ארי: לפקחים האלה של המועצות האזוריות?

ליאור מזרחי: השר לביטחון פנים ייתן את הסמכות, בהסכמה ובאישור של שרת הפנים.

מירב בן ארי: שזה כמו סמכויות של שוטר?

מירב בן ארי: מה יכול לעשות הפקח של המועצה האזורית?

ליאור מזרחי: השוטר הוא שוטר של משטרת ישראל והוא בעל סמכויות לאומיות.

ליאור מזרחי: הפקח, במקרה של השיטור העירוני הוא עובד של הרשות המקומית ובמקרה של המועצה האזורית נדרש שיהיה עובד של המועצה האזורית.

ליאור מזרחי: הפקח יוסמך ראשית כפקח עירוני לצורך אכיפת חוקי עזר, ובנוסף, בכפוף לעמידתו בתפקידים שנקבעו בחוק יוסמך על ידי השר לביטחון פנים כפקח מסייע, מה שירחיב את הסמכויות שלו לנושא בדיקה, תפיסה וביצוע עיכוב.

ליאור מזרחי: היתרון הגדול הוא בעצם העבודה המשולבת לצדו של שוטר במשטרת ישראל.

ענבר בזק: על אילו מועצות אזוריות מדובר?

מירב בן ארי: עוד לא החלטתם?

נגה ספרא: עוד לא סגור.

מירב בן ארי: נשמע את ראש מועצה אזורית מגידו.

איציק חולבסקי: תודה רבה.

איציק חולבסקי: קודם כל, כל הכבוד לחברות וחברי הכנסת שיזמו את הדיון וליושבת ראש הוועדה על הדיון הזה.

איציק חולבסקי: מירב בן ארי הייתה במועצה האזורית מגידו לפני שבועיים ונחשפה לאתגרים הגדולים של המועצה ושל האזור, ובמיוחד אני מדגיש פה מול ואדי ערה.

איציק חולבסקי: היא הזמינה אותי לדיון החשוב הזה ובאתי ברצון ומתוך תחושה ברורה שזה דיון חשוב.

איציק חולבסקי: אני אדבר על כמה תופעות שאנחנו חווים ונאבקים.

איציק חולבסקי: לא רק חווים אלא גם פועלים אקטיבית נגדה.

איציק חולבסקי: אחת זו התפרעות כלי רכב מוטוריים שעולים במכוון על שדות חיטה זרועים, שפוגעים בנחלים.

איציק חולבסקי: יש פה גם פגיעה בערכי הטבע וגם בחקלאות.

איציק חולבסקי: פוגעים בתחושת הביטחון של התושבים והמטיילים הרבים.

איציק חולבסקי: גניבות חקלאיות, בעיקר מעדרי בקר.

איציק חולבסקי: יש לנו שלושה יישובים, גלעד, עין השופט ומשמר העמק עם עדרי בקר שסובלים מהגניבות האלה.

איציק חולבסקי: בעבר גם ניהלתי את הכספים של העדרים האלה, וכל עדר כזה מפסיד מאות אלפים בכל שנה.

איציק חולבסקי: רק הגניבות האלה הופכות את הענף הזה מרווחי להפסדי.

מירב בן ארי: תדבר על חוק העזר שעשיתם, על עניין הדריסה.

איציק חולבסקי: קודם כל אני רוצה להגיד מה אנחנו עושים במגידו מול הגניבות וההתפרעויות האלה.

איציק חולבסקי: אנחנו יוצאים בממוצע כל שבועיים, מאמצע נובמבר ועד סוף מרץ שזאת התקופה הקריטית, במבצעים משולבים של מחלקת הביטחון של המועצה, משמר הגבול, משטרת התנועה, השומר החדש, קרן קיימת לישראל, רשות הטבע והגנים ומתנדבים.

איציק חולבסקי: מה שאמר פה עמרם נידם הוא נכון:

איציק חולבסקי: מתנדבי מג"ב נותנים לנו מכפיל כוח רציני ואנחנו עושים מבצעים נגד כלי הרכב המוטוריים האלה, חשובים מאוד.

איציק חולבסקי: השומר החדש גם עוזר לנו ולמגדלי הבקר במאבק נגד גניבות הבקר.

איציק חולבסקי: יש שיתוף פעולה מצויין.

איציק חולבסקי: אני אגיד משהו על חוק העזר: מועצה אזורית מגידו חוקקה חוק עזר שלה שלפיו פקח של המועצה יכול לעצור כל רכב שיורד מדרך עפר שמוגדרת בשטח או במפה.

איציק חולבסקי: יש לו את הסמכות לעצור את מי שירד מהדרך הזאת ולהגיש דו"ח נגדו.

איציק חולבסקי: אני מצטרף לדברים שנאמרו פה קודם, יש בעיה של תת דיווח וייאוש של חקלאים שרואים שאין ענישה או שהענישה לא מספיק חזקה ולא רוצים לדווח.

איציק חולבסקי: עוד דבר חשוב: היה לנו גם מקרה של חייל, צנחן מקיבוץ מגידו, שיצא לרוץ בשבת וכלי רכב מוטורי לא דרס אותו לגמרי, לשמחתי ולשמחת כולם אבל השליך אותו הצידה.

איציק חולבסקי: בעקבות המקרה הזה אני פניתי לבכירים במשטרה ודרשתי מעורבות של שב"כ.

איציק חולבסקי: פה אני אומר כללית ומצטרף לרעיון של דובי אמיתי של קבינט לביטחון פנים.

איציק חולבסקי: אני מצטרף לרעיון שלי ושל אחרים למעורבות שב"כ מול פשעי חקלאות וטרור עם אופי לאומני.

איציק חולבסקי: מעורבות שב"כ גם בניטור וגם בזיהוי מחוללים היא חשובה מאוד.

איציק חולבסקי: אני רוצה לעשות פה איזה צדק היסטורי: אני חייב להעיד על השר הקודם-קודם.

איציק חולבסקי: ב-20 באוגוסט 2017 הייתה לנו שרשרת של שמונה הצתות שאפשר לראות אותן מוואדי ערה.

איציק חולבסקי: נשרפו לנו אלפי דונם של יערות.

איציק חולבסקי: התקשרתי לשר, גלעד ארדן, והוא מיד דאג ביחד עם קובי שבתאי שהיה אז מפקד מג"ב שיגיעו כוחות מיוחדים.

איציק חולבסקי: הם לא היו מספיק זמן אבל הם הציבו אמצעים מיוחדים.

איציק חולבסקי: זו הדרך להיאבק, חוץ מזה שצריך להגביר את הענישה כי הענישה היא מצחיקה, וחוץ מזה שצריך להגביר את האכיפה.

איציק חולבסקי: חוק העזר של מגידו הוא אחד הכלים.

אורית סטרוק: כמה הכלי הזה אפקטיבי?

איציק חולבסקי: הוא עוד לא מיושם כי צריך עוד חתימה של משרד המשפטים, אבל הוא ייושם בקרוב ובתקציב המועצה ל-2022 אני גם מגביר את מערך הפיקוח, במטרה בין היתר להפעיל אותו ועוד הוצאות שיש לנו.

איציק חולבסקי: אני רוצה לברך את מירב בן ארי, אני בטוח שתובילי את המשך הדיון הזה.

מירב בן ארי: תודה.

מירב בן ארי: אתה יודע למה דיברתי איתך על חוק העזר הזה, של הדריסה של שטחים עם הרכב המוטורי?

מירב בן ארי: אני מאוד מקווה שבפיילוט של המשרד לביטחון פנים תיכנס מגידו, שבאמת סובלים.

מירב בן ארי: איך אמרו לי?

מירב בן ארי: חצי שנה סובלים מההתפרעויות וחצי שנה מהשריפות.

מירב בן ארי: אין להם הפסקה.

מירב בן ארי: למה דיברתי על זה?

מירב בן ארי: כי יש מועצות אחרות, שאני לא יודעת אם יש להן את חוק העזר הזה, ואתה אומר שאותו פקח בעצם צריך לאכוף את חוקי העזר.

מירב בן ארי: אז אני כבר קוראת מפה לראשי מועצות, שאני יודעת שצופים בנו, כבר לחוקק חוקי עזר, לאותם פקחים שיגיעו בפיילוט.

מירב בן ארי: אלה שש מועצות שדי ברור לי לאיזה כיוון זה הולך, אז שיהיו לאותו פקח את הכלים, כי בלי חוקי עזר מה יאכוף הפקח?

ליאור מזרחי: גברתי, חשוב לומר: בדומה לשיטור העירוני, כך בכוונתנו ליישם בשיטור המועצתי.

ליאור מזרחי: בחירת המועצות האזוריות נעשית על בסיס נתונים ועל פי מה שנקרא ניקוד צורך.

ליאור מזרחי: זאת אומרת, אין פה איזושהי בחירה שרירותית.

ליאור מזרחי: אני לא רוצה להיכנס לשמות מי כן ומי לא, אבל החלטת הממשלה הגדירה לנו לכמה ואיפה.

מירב בן ארי: מצוין, אבל אני אומרת שכדאי להם שכבר יחוקקו חוקי עזר רלוונטיים.

מירב בן ארי: כי פקחים, מניסיון, אוכפים חוקי עזר.

מירב בן ארי: הם קצת מוגבלים בדברים אחרים.

ליאור מזרחי: דרך אגב, זה עלה גם בחברה הערבית.

מירב בן ארי: מצוין.

מירב בן ארי: עמיחי שיקלי.

עמיחי שיקלי: קודם כל תודה רבה על הדיון החשוב הזה.

עמיחי שיקלי: אני חושב שהנתון הכי מדהים מתוך כלל הנתונים שהוצגו כאן זו בעצם העבודה ש-86 אחוז מהתיקים בין 2016 ל-2019 נסגרו, וזה כש-35 אחוז מהמקרים כלל לא מדווחים.

עמיחי שיקלי: זאת אומרת, זה מלמד על היקפי המחדל וצריך להבין את המשמעות.

עמיחי שיקלי: המשמעות היא שמדינת ישראל בעצם לא עומדת במחויבות הכי בסיסית שלה כלפי האזרח.

עמיחי שיקלי: היא לא מאפשרת לו להתקיים ולהתפרנס בשקט, בלי שהוא יהיה קורבן לאלימות.

עמיחי שיקלי: המשמעויות הן אפס הרתעה.

עמיחי שיקלי: אין הרתעה, אנשים באים, עושים את הפשיעה, עוקרים עצי אבוקדו ושורפים טרקטורים וכו', ולית דין ולית דיין.

עמיחי שיקלי: בצד השני, יש ייאוש של החקלאים, שבעצם חלקם גם עוזבים את המקצוע ואנחנו מכירים את הנתונים האלה.

עמיחי שיקלי: אני חושב שחשוב להסתכל על הדבר הזה, ראשית בהקשר של מאבק לאומי.

עמיחי שיקלי: זה לא עניין נטו פלילי, יש פה היבטים יותר רחבים.

עמיחי שיקלי: אפשר לקרוא לזה גם טרור חקלאי.

עמיחי שיקלי: מה שאותי הכי מטריד זה בעצם הנושא של הפיצוי.

עמיחי שיקלי: אנחנו רואים שחברות הביטוח - פעם אחת הן רואות שהחקלאי סופג מכה, והן אומרות: אני לא רוצה לספוג את הנזקים האלה פעם אחרי פעם.

עמיחי שיקלי: אני חושב ששווה לקיים על זה דיון.

עמיחי שיקלי: מדינת ישראל צריכה לחשוב איך היא מייצרת איזשהו ביטוח ממשלתי לנפגעי טרור פרוטקשן, ולא לשלוח את האזרחים להתחיל להיאבק בבירוקרטיה של חברות ביטוח כשהם חווים נזק כזה.

עמיחי שיקלי: הם צריכים לקבל פיצוי בזק, על טרקטור שנשרף, או המפעל או החנות שלהם שנשרפו.

עמיחי שיקלי: בצד השני, חייבת להיות נוכחות הרבה יותר מוגברת בשטח, עם סמכויות שהן יותר דרקוניות שייצרו הרתעה.

עמיחי שיקלי: מה שאמרת פה לגבי איציק חולבסקי זו דוגמה טובה, אבל לדעתי צריך לעשות את זה גם ברמה הלאומית.

עמיחי שיקלי: זאת אומרת, שוטר עצר עכשיו אדם בשטח - מעצר מיידי, חילוט רכב.

עמיחי שיקלי: כל הדברים האלה.

עמיחי שיקלי: זה משהו שצריך להתייחס אליו בצורה כזאת.

עמיחי שיקלי: הערה אחת אחרונה: הגם שראינו מהנתונים שבאמת 67 אחוז מהפשיעה זה ערביי ישראל, יש חלק משמעותי שזה שוהים בלתי חוקיים.

עמיחי שיקלי: כאן, שווה לעשות דיון משולב.

עמיחי שיקלי: בעצם, התפר הזה, זה תפר בין ביטחון לביטחון פנים.

עמיחי שיקלי: החבר'ה עוברים את הגדר שפרוצה לחלוטין, ואז הם מייצרים פעילות חבלנית עויינת או פעילות של טרור חקלאי בתוך שטח המדינה.

עמיחי שיקלי: אז, לרשויות המדינה אין מה לעשות כי אין להן מה לעשות עם האנשים האלה, הם בכלל לא אזרחי מדינת ישראל.

עמיחי שיקלי: זאת אומרת, יש פה בעיה מאוד רחבה, בסיפור הזה של השוהים הבלתי חוקיים, שמחייבת גם דיון נפרד.

מירב בן ארי: בסדר, תודה רבה.

מירב בן ארי: נציג השומר החדש.

אורי ספיר: אני קודם כל מברך על הדיון הזה ומודה לך עליו, יושבת ראש הוועדה.

אורי ספיר: לפני שאני אתחיל, אני רוצה להזמין את הוועדה לביטחון הפנים להגיע לסיור יחד איתנו בשטח, לראות את הדברים בעיניים.

אורי ספיר: כל חבר כנסת או איש ציבור שהיה איתנו וראה את הדברים האלה נרתם ועוזר, ולא סתם חלק גדול מיוזמי הדיון הזה עשו את זה לאחר שראו את הדברים והיו איתנו בשטח.

אורי ספיר: מיום הקמת הארגון זה בעצם הנושא המרכזי שבו עסק השומר החדש, למעלה מ-12 שנים.

אורי ספיר: בשנים האחרונות גם התחלנו להוציא דו"ח של פשיעה חקלאית שחלק מהנתונים שלו נקראו כאן, ואנחנו עורכים כנס בכל שנה.

אורי ספיר: זה כדי להעלות את הנושא למודעות ציבורית.

אורי ספיר: אני חושב שהדבר הזה עובד, והיום הנושא של הפשיעה החקלאית מדובר ואני שמח על כך.

אורי ספיר: אני רוצה לומר דבר נוסף: דובר פה הרבה על מג"ב.

אורי ספיר: מג"ב הם המובילים של התחום הזה, ואני אגיד פה באמת: עושים עבודה מצוינת.

אורי ספיר: עמרם נידם שדיבר פה קודם, רמ"ח יישובים ומתנדבים - אם אני יכול להגיד שיש מישהו שהולך איתנו כתף אל כתף ונלחם בתופעות האלה זה עמרם ואנשיו.

אורי ספיר: אנחנו שמחים על זה וגאים בזה.

אורי ספיר: מה שכן בולט מאוד לעין זה שבסופו של דבר למשטרת ישראל ולמג"ב אין מספיק סדר כוחות לטפל בכל אירועי הפשיעה החקלאית.

אורי ספיר: קרו מהלכים בשנים האחרונות שהם מצוינים, של שיפור הטכנולוגיות, של בינה מלאכותית ובינה רשתית ואין ספור אמצעים טכנולוגיים שבאמת זה לא המקום לדבר עליהם כי זה משודר.

אורי ספיר: האמצעים משדרגים את היכולות הטקטיות להביא למיצוי טוב יותר את הטיפול בעבריינים שנתפסים.

אורי ספיר: זה לא מספיק.

אורי ספיר: מי שקצת מבין בשיטור ובביטחון, יש מושג שנקרא Boots on the ground.

אורי ספיר: בסוף, אם הגבעות, השטחים החקלאיים, השדות, המטעים ושטחי המרעה יהיו מלאים בצ'קלקות כחולות ובאנשים שמסיירים בהם, זה יוריד כמעט לאפס את הפשיעה החקלאית.

אורי ספיר: בשביל שהדבר הזה יקרה צריך סדר כוחות.

אורי ספיר: אנחנו מבינים שאי אפשר עכשיו להכפיל או לשלש את גודלה של משטרת ישראל ולכן אנחנו הולכים כאן על המהלך שהוזכר כאן על ידי כמה גורמים.

אורי ספיר: המתמיד אלה המתנדבים שמתנדבים במסגרת מג"ב, חלקם בבסיסי הפעלה משותפים איתנו.

אורי ספיר: הרעיון הוא להקים בעצם חטיבה כזו בדרום וחטיבה כזו בצפון.

אורי ספיר: אפשר לדבר על הסמכויות, באילו מקרים יש להם סמכויות מלאות ובאילו לא.

אורי ספיר: בסופו של דבר, ואת זה אני חושב שהשומר החדש הבין ביום הקמתו - מי שנמצא בשטח בלילה עם פנס, עם צ'קלקה, מנצח ומונע.

אורי ספיר: הצפת השטח במאות מתנדבים מדי לילה תוריד בוודאות את היקפי התופעה הזאת.

אורי ספיר: כשעל הקומה הזאת שמים את הקומה הנוספת, של היכולות המודיעיניות, הטקטיות, הסיגיטניות וכו', ברור שהדבר הזה ייתן פיתרון.

אורי ספיר: זה ברמה של איך נכון לפעול.

אורי ספיר: אני מצטרף לקריאה של דובי אמיתי.

אורי ספיר: אני חושב שדובר כאן הרבה אבל בסוף אין ניהול של כל הדבר הזה ביחד.

אורי ספיר: זה דבר שמרכז עבודה של כמה משרדי ממשלה ושל כל רשויות השלטון בישראל, גם המחוקקת, גם השופטת וגם המבצעת.

אורי ספיר: צריך קבינט שירכז את הדבר הזה.

אורי ספיר: אני אגיד יותר מזה, וזה עלה מהדו"ח של הממ"מ: אי אפשר להגדיר עוד את הנושא הזה כבעיה לאומית, מאחר שאף אחד אפילו לא יודע להגדיר מהי פשיעה חקלאית.

אורי ספיר: הממ"מ במחקר שלו אמר - זו פשיעה חקלאית, ויש תופעות נוספות שלא נכנסות כאן.

אורי ספיר: למשל, עבירות של פרוטקשן מול חקלאים לא נכנסו לדו"ח הזה.

אורי ספיר: עבירות של הצתות של כלים חקלאיים לא נכנסו לדו"ח הזה, כי אף אחד אף פעם לא הגדיר מהי הבעיה.

מירב בן ארי: רגע, אבל תגיד לי: מה ההתנהלות שלכם בפרויקט הזה?

מירב בן ארי: איפה החיבור שלכם?

מירב בן ארי: כי אם זה מתנדבים של מג"ב, אז מג"ב מגייסים מתנדבים שלהם, נותנים להם את הסמכויות.

מירב בן ארי: דיברו פה על תוספת תשלום, דיברו פה על פיילוט.

מירב בן ארי: מה התוספת שלכם באירוע הזה, מעבר למה שאתם עושים היום?

אורי ספיר: כבר היום, יש יחידה משותפת של מתנדבי מג"ב והשומר החדש.

אורי ספיר: המתנדבים של מג"ב מתודרכים והסמכויות שלהם ניתנות על ידי מג"ב.

אורי ספיר: הם מצוידים ומוכשרים על ידי מג"ב בכל מה שקשור לשיטור.

אורי ספיר: לנו יש ניסיון רב מאוד והיכרות מאוד מעמיקה עם השטחים החקלאיים בכל הארץ.

אורי ספיר: אנחנו גם מוסיפים אמצעים נוספים לאותם כוחות שבדרך כלל מתנדבי מג"ב הרגילים לא מקבלים, וכך נוצר מכפיל כוח.

אורי ספיר: אנחנו מדברים עכשיו על הקמת היחידות האלה.

אורי ספיר: זו לא מיליציה של השומר החדש.

אורי ספיר: במדינת ישראל יש גוף אחד שיכול לאכוף חוק ולהפעיל כוח וזו משטרת ישראל.

אורי ספיר: אנחנו עוזרים להם בגיוס האנשים, מכיוון שאנחנו מחוברים מאוד גם ליחידות הצבאיות שהחבר'ה האלה מגיעים מהן, גם להתיישבות העובדת שבסוף חלק ניכר מהמתנדבים מגיעים משם.

אורי ספיר: ובכלל, אנשים רוצים להתנדב דרך השומר החדש.

אורי ספיר: אנחנו מוסיפים לדבר הזה יכולות שטח די טובות שרכשנו בניסיון שלנו עם השנים.

אורי ספיר: אנחנו מוסיפים לדבר הזה אמצעים, כמו שאמרתי, שלא קיימים בידי יחידות המשטרה הרגילות.

אורי ספיר: כך, אנחנו בעצם מגייסים את המתנדבים להפעלה של מג"ב ואנחנו שותפים.

מירב בן ארי: אתה מוסיף לו מתנדבים בתוכנית הזאת?

אורי ספיר: כן, לחלוטין.

אורי ספיר: אני מוסיף מתנדבים, אבל שוב: שתי היחידות האלה, זה בסוף עוד מתנדבי מג"ב שנמצאים בשטח עם יכולות יותר גבוהות מהמתנדב הרגיל.

אורי ספיר: למשל, הקמנו עם עמרם בהיותו מפקד מרחב צפון שזה עד לא מזמן יחידה שנקראת צמ"מ: צוות מתנדבים מיוחד.

אורי ספיר: הפעילות שהצוות הזה יודע לבצע היא הרבה מעבר לשני חבר'ה מהמתמיד שיושבים ויודעים לנסוע על ציר כזה או אחר.

אורי ספיר: הם יודעים בסוף לבצע תצפיות, לבצע מארבים.

אורי ספיר: בשבוע שעבר ביצענו פעילות משותפת עם מג"ב בדרום, שכללה בסוף הפעלה של כשבעים מתנדבים של השומר החדש ומג"ב.

אורי ספיר: זה הביא לתפיסות יפות מאוד של סחורות גנובות ורכבים גנובים.

אורי ספיר: בסוף היכולת למצות פעילות משותפת בשטח תעלה לדעתי באופן משמעותי.

מירב בן ארי: תודה.

מירב בן ארי: מזכ"ל התנועה הקיבוצית, בבקשה.

ניר מאיר: צהריים טובים.

ניר מאיר: קודם כל, תודה על הדיון הזה.

ניר מאיר: קצת חבל שיצא לי לדבר בסוף הדיון הטכני, כי הדברים שאני רוצה לומר הם עקרוניים ולא טכניים.

ניר מאיר: שאפו לחברי הכנסת שיזמו את הדיון.

ניר מאיר: חברת הכנסת ענבר בזק, מאז שיזמת את הדיון בגלל שנשרף המתבן של שניר, לפני יומיים נשרף המתבן של אפיקים.

ניר מאיר: זאת אומרת, כדאי לזרז את הדיון כי עוד מעט יישרפו עוד כמה.

ניר מאיר: תראו, ההשתוללות העבריינית במגזר החקלאי לא התחילה היום.

ניר מאיר: דובי ותיק, אבל גם אני כבר הספקתי לשבת בשלושה-ארבעה דיונים, בכל מיני ממשלות ובכל מיני פורומים.

ניר מאיר: כשלא פתרו את ההשתוללות הזאת, היא גלשה גם לתחומים אחרים.

ניר מאיר: ככה אני רואה את זה.

ניר מאיר: כי ההתפרעות הזאת, ההשתוללות הזאת, שניטרו רק את חלקה, היא באמת לא התחילה היום.

ניר מאיר: היא ותיקה מאוד, והיא קשורה לדבר שהבית הזה לא מבין אותו.

ניר מאיר: החקלאות העברית זאת השלטת הריבונות על שטחי המדינה.

ניר מאיר: כשמפריטים את זה, ונותנים את זה לארגוני מתנדבים, או אומרים שחברת הביטוח תפתור את זה, אז אנחנו פוגעים בציפור הנפש של הקיום הציוני פה.

ניר מאיר: לא פחות מזה.

ניר מאיר: לכן, הדיון הטכני, כמה שוטרים וכמה מתנדבים, זה לא הדיון.

ניר מאיר: יש שתי נקודות שבהן הדבר הזה צריך להיבחן ויכול להיפתר על ידיכם.

ניר מאיר: הראשונה: לא יכול להיות שהענישה תהיה כל כך קלילה.

ניר מאיר: צריך להניח שכשתופסים אחד, הוא אחד מעשרה ותשעה אחרים לא תפסו.

ניר מאיר: את האחד הזה צריך לתלות על עץ גבוה, אחרת זה באמת לא מרתיע אף אחד.

ניר מאיר: אני דיברתי בממשלות קודמות ואנשים הבינו את זה.

ניר מאיר: זה לא מחלחל לשופטים.

ניר מאיר: נראה מה יקרה עם שני החבר'ה האלה שתפסו משניר.

ניר מאיר: נראה.

ניר מאיר: אני עוקב.

ניר מאיר: 0זה בטח יקרה בעוד ארבע שנים.

ניר מאיר: זה חלק מהעניין: אין הרתעה.

ניר מאיר: הדבר השני הוא מאוד פרקטי וברור, וזה הסיפור של הביטוח.

ניר מאיר: תראו, אתם מבינים את המעגל השוטה הזה.

ניר מאיר: הביטוח לא רוצה לבטח כי שורפים, אבל אם הוא כבר מבטח הוא שם כזאת פרמיה שהרבה יותר זול לשלם פרוטקשן.

ניר מאיר: זו המלכודת.

ניר מאיר: אם המדינה מבינה את מה שאני אמרתי עכשיו, היא צריכה לתת כיסוי ביטוחי של משנה למי שמבטח נזקי שריפות כאלה.

ניר מאיר: אחרת, תאמינו לי, כולם ישלמו פרוטקשן.

ניר מאיר: זו פשוט מתמטיקה.

ניר מאיר: תעשו את החשבון הזה ותבינו את זה.

ניר מאיר: בסוף, אני באמת רוצה להצטרף לאמירה של אורית סטרוק: יש כאן בעיה לאומית.

ניר מאיר: צריך לטפל בה בצורה לאומית.

ניר מאיר: צריך לאחד ולאגם את הכוחות.

ניר מאיר: קבינט כזה או שולחן עגול כזה, ברמה לאומית ולא מחוזית.

ניר מאיר: זה לא איזה פרויקט צדדי של המשטרה.

ניר מאיר: יש כאן בעיה של ריבונות על שטחי מדינת ישראל.

ניר מאיר: כשהבית הזה יבין את זה, אז כל היחס לחקלאות ישתנה.

ניר מאיר: תודה רבה.

ענבר בזק: אם אפשר ממש מילה.

ענבר בזק: יש פה מישהו שלא עלה לדיון ואני אחלק לכם מסמך שלו.

ענבר בזק: זה ממשיך את מה שניר אמר.

ענבר בזק: לקחת את נושא הפרוטקשן כדי להפסיק אותו.

ענבר בזק: הוא אומר, כמנכ"ל של משקים גליל עליון: אנחנו מוכנים את אותו סכום שאנחנו משלמים לפושעים לשלם למדינת ישראל, לשלם למשטרה שיגנו עלינו ולביטוח.

מירב בן ארי: לתת למנהלת הוועדה.

מירב בן ארי: משרד האוצר, שמואל זקן, צוות ביטוחי רכוש שוק ההון.

שמואל זקן: אני רק אדייק: שמואל זקן, מנהל מחלקת ביטוחי רכוש ברשות שוק ההון, הפיקוח על הביטוח.

שמואל זקן: כמו שציין חבר הכנסת שיקלי לדעתי, ואמרו פה עוד חברים, יש את הנושא של פיצוי למי שנפגע אגב פשיעה חקלאית.

שמואל זקן: זה נושא שהוא לא זר לנו וטיפלנו בו בעבר.

שמואל זקן: בפעם הקודמת שזה הגיע לשולחננו, זה היה בשיתוף עם משרד החקלאות ואגף תקציבים.

שמואל זקן: סומנו למעשה שלושה נזקים שנתפסו בעדיפות גבוהה לתת איזשהו מענה.

שמואל זקן: צריך לזכור שכשחברות הביטוח מבטחות איזשהו נזק, התפיסה היא שיש אוכלוסייה גדולה שמשלמת איזושהי פרמיה וכשקורה נזק לאחד מהאוכלוסייה הזאת הוא מקבל פיצוי מחברת הביטוח.

שמואל זקן: לפי הנתונים שהציגו פה היום, ואלה דברים שאנחנו ראינו גם בעבר, מדובר כבר על כמות נזקים שכיחה כזאת שהיא מביאה את הפרמיה לעלויות גבוהות.

שמואל זקן: זה לא שהפרמיה היא תלושה מהמציאות.

שמואל זקן: בהקשר של מה שנעשה בעבר, באמת זוהה הנושא של בתי אריזה וקירור וזוהה הנושא של גניבת צאן, ב-2019 כמדומני, כנושאים שהיו בוערים באותה תקופה.

שמואל זקן: ביחד עם קרן נזקי טבע אישרנו מספר פוליסות, ולדעתי היה גם סבסוד לפרמיה בהקשר הזה.

מירב בן ארי: מה אתה יכול להגיד עכשיו לדברים שנשמעו פה, שבמדינת ישראל יותר שווה לשלם פרוטקשן מאשר לעשות ביטוח?

מירב בן ארי: איפה ההתגייסות שלכם לאירוע הזה?

מירב בן ארי: לא ב-2019, עכשיו.

שמואל זקן: אז זה בדיוק מה שאני אומר.

שמואל זקן: ההתגייסות שלנו לאירוע הזה הייתה כדי ליצור איזשהו מצב שיש ביטוח כמענה עד שהאכיפה תוגבר.

שמואל זקן: צריך לזכור שבסופו של דבר, הנושא כאן הוא להוריד את כמות האירועים.

מירב בן ארי: אתם מעורבים באירוע הזה?

מירב בן ארי: לא הבנתי.

מירב בן ארי: כשחקלאי עכשיו רוצה לקחת ביטוח, המדינה מעורבת?

שמואל זקן: אנחנו רשות שוק ההון, אנחנו פיקוח על הביטוח ואנחנו לא מבטחים בעצמנו.

מירב בן ארי: לא, אבל אתה מפקח על הביטוח.

מירב בן ארי: אז אתה לא יכול להיות מעורב ולהוריד לו את הפרמיה כדי שהוא כן יקבל ביטוח?

מירב בן ארי: זה התפקיד שלכם, לא?

מירב בן ארי: לפקח על הביטוח.

שמואל זקן: נכון, ואנחנו במסגרת התפקיד שלנו במקומות מסוימים - למשל אם יש מבוטח שלא מקבל פיצוי או משהו כזה - שם אנחנו מתערבים.

שמואל זקן: בהקשר של אישור התוכניות אנחנו מתערבים, ודאי.

שמואל זקן: אבל הפרמיה לא יכולה להיות תלושה מהסיכון הביטוחי.

מירב בן ארי: לא, אבל אתה מבין שהסיבה ששורפים לו את המתבן שלו היא הרי סיבה לאומנית.

מירב בן ארי: הוא רוצה לשרוף, בדיוק כמו שאנחנו מדברים על הצתות.

מירב בן ארי: אמור כאן בצורה מאוד ברורה - למה המדינה בעצם לא מסייעת לאותו חקלאי?

מירב בן ארי: הרי מן הסתם אם המשק שלו היה במלטה לא היו שורפים לו אותו.

שמואל זקן: אז קודם כל, אם מדובר באירוע לאומני והוא יוכרז כאירוע לאומי, לדעתי זה נופל למסגרת של קרן מס רכוש.

מירב בן ארי: אפילו בשריפה של הרי ירושלים לא אמרו שזה אירוע לאומני.

שמואל זקן: פה מדובר באירועים שלא מוכרזים כאירוע לאומני.

מירב בן ארי: הם לא יכריזו גם, כי אז המדינה תצטרך לשלם.

מירב בן ארי: תאמין לי, בלאומנות אני מבינה.

מירב בן ארי: אני לא רוצה ליפול עליך, בסך הכל אתה בא לפה לוועדה ועושה את העבודה שלך.

מירב בן ארי: אני חושבת שאצלכם צריכים לעשות, ואני מניחה שאתם כבר עושים, אז אולי לבוא ולתת איזושהו פיתרון לחקלאים ששורפים להם בגלל סיבה אחת.

מירב בן ארי: אגב, אותה פשיעה במגזר הערבי שאנחנו מתעסקים - חלק מזה זה הפרוטקשן.

מירב בן ארי: מי משלם את הפרוטקשן ומי גובה את הפרוטקשן?

מירב בן ארי: זה ברור הרי בצפון מה קורה, לא?

מירב בן ארי: אני לא צריכה לנסוע לשם בשביל לבדוק את זה.

ענבר בזק: לא, בצפון מאוד ברור גם איפה הם נמצאים.

ענבר בזק: הם מרוכזים, כמו שאמרו פה, ביישוב אחד.

ענבר בזק: בצפון זה עוד קל, במקומות אחרים זה מורכב.

ענבר בזק: אבל איפה שכבר יודעים איפה נמצאים הפושעים, למה לא עוצרים אותם?

ענבר בזק: זו לא שאלה אליך.

מירב בן ארי: ייאמר לזכות מפקד מחוז צפון שהוא עושה שם עבודה רצינית מאוד וגם ראינו את התוצאות היום בבוקר.

מירב בן ארי: אבל רגע, בזה אנחנו מטפלים ביחד עם המשרד לביטחון פנים, עושים עבודת שורש רצינית מאוד עם המשטרה.

מירב בן ארי: אני רוצה שתבואו, תעשו בדיקה אצלכם, תעשו איזושהי עבודה ותגידו מה אתה יכול לתת.

מירב בן ארי: אם אני, בתור יושבת ראש הוועדה, שומעת דברים כאלה חמורים, שעדיף לשלם פרוטקשן מאשר לביטוח - בוא, אנחנו לא מדינת עולם שלישי.

אורית סטרוק: מירב, הם לא רוצים להגדיר את זה כנזקי איבה.

אורית סטרוק: בואי נתחיל מזה.

אורי ספיר: אם המדינה תחפה את חברות הביטוח בביטוח משנה זה יפתור את העניין.

אורי ספיר: היא צריכה לקחת אחריות.

אורי ספיר: כשהיא לא לוקחת אחריות, לא יהיה לזה פיתרון כלכלי.

שמואל זקן: כשהנושא הזה הגיע לפתחנו ב-2019 אז פעלנו, ולצערנו לא הייתה היענות לפוליסות שהוצעו.

שמואל זקן: היום, כשזה הגיע לפתחנו לאחרונה, הסתכלנו על כל מיני חלופות.

שמואל זקן: מגבשים רעיונות, מגבשים פתרונות.

מירב בן ארי: אוקי, אתם תגבשו רעיונות ואנחנו נעקוב.

מירב בן ארי: אלון ביטון ממרכז השלטון האזורי.

מיכאל ביטון: תודה רבה, גברתי יושבת ראש הוועדה.

מיכאל ביטון: קוראים לי אלון ביטון ואני ראש תחום חירום וביטחון של מרכז השלטון האזורי, מה שמכירים אולי בשם הקודם - מרכז המועצות האזוריות.

מיכאל ביטון: אני גם עובד בתנועה הקיבוצית.

מיכאל ביטון: אני מרכז את תחום החירום והביטחון.

מיכאל ביטון: אני גם בן של חקלאי, ונורא קשה לי לא לדבר כבן של חקלאי, כי אני ראיתי מה זה חקלאי שהמשק שלו גווע מול העיניים מגורמים מצרפיים.

מיכאל ביטון: קשה נורא להיות חקלאי בישראל, ומה שהנחית את הגרזן הסופי היה פשיעה חקלאית.

מיכאל ביטון: אני אגיד כך: יש פה התנגשות בין מקצוע החקלאי לבין מקצוע של גנב.

מיכאל ביטון: זה פשוט כך.

מיכאל ביטון: אנחנו חיים את זה.

מיכאל ביטון: אני מרכז 54 קב"טים במועצות האזוריות וזה העיסוק שלנו.

מיכאל ביטון: כל קב"ט אחראי על עשרים, שלושים, ארבעים מושבים.

מיכאל ביטון: אנחנו מקבלים משם את המידעים בצורה בלתי אמצעית.

מיכאל ביטון: בעצם מדברים, יש שיח, בין הקב"ט עם ממונה החירום והביטחון במועצות האזוריות.

מיכאל ביטון: הם בעצם אלה שגם מנסים, ללא הרבה סמכות או תקציבים, ולהילחם ולתת כתף כדי לעצור את התופעה הזאת.

מיכאל ביטון: אצלנו, הסיפור הוא זמן ומרחב.

מיכאל ביטון: לוקח זמן למשטרה.

מיכאל ביטון: אני לא רוצה להגיד את המילה אפליה, או טיפול משטרתי פחות טוב.

מיכאל ביטון: יש טיפול משטרתי פחות טוב בפריפריה.

מיכאל ביטון: הפריפריה החקלאית, הפריפריה במושבים ובקיבוצים, ובטח שיש טיפול משטרתי פחות טוב בשטחים החקלאיים.

מיכאל ביטון: לשם אי אפשר להגיע בווייז, ואי אפשר להגיע ברכב שהוא לא ארבע על ארבע.

מיכאל ביטון: שם יש לנו תופעות של גנבים.

מיכאל ביטון: זה יכול להיות אותו גנב אבוקדו שנע על גדר המערכת מול קיבוץ עינת.

מירב בן ארי: אני לא צריכה תיאורים על איך גונבים, מה גונבים.

מירב בן ארי: נראה לי שזה היה ברור.

מירב בן ארי: אני רוצה שתגיד לי מה האתגר ואם יש לך פיתרון.

מירב בן ארי: לשם אני חותרת.

מירב בן ארי: לא צריך יותר לדבר איתי על גניבה של אבוקדו.

מיכאל ביטון: יש לי פה טבלה של אתגרים, גורמים ממלכתיים ופתרונות.

מיכאל ביטון: אנחנו עוסקים בזה כל הזמן.

מירב בן ארי: כמו מה, נגיד?

מיכאל ביטון: כמו למשל, אני לא רוצה ללכת לקו ולהגיד לסגור כבר את גדר המערכת, כן?

מיכאל ביטון: אבל תסגרו כבר את גדר המערכת.

מיכאל ביטון: גדר המערכת היא פרוצה לגמרי.

מיכאל ביטון: שבוע שעבר עשינו שם סיורים.

מיכאל ביטון: כל העולם ואשתו עשו שם סיורים, אבי דיכטר ישב ועשה פה סיורים לפני ארבע שנים ושש שנים.

מיכאל ביטון: כל ראשי המועצות שקשורים לגדר המערכת התלוננו על זה עשרות אלפי פעמים.

מיכאל ביטון: אף אחד לא יפתור את זה אם לא הממשלה.

מיכאל ביטון: אני לא יודע למי לפנות יותר, אבל אנחנו בכוחותינו הדלים בטח לא נפתור את זה.

מיכאל ביטון: יש שם תופעה של פשיעה שעוברת לילה-לילה.

מיכאל ביטון: אנחנו ראינו את זה בעיניים וזה צולם.

מיכאל ביטון: עוד למשל, לטפל בנושא של אובדן אמון.

מיכאל ביטון: מדברים פה על חקיקה ועל עונשים.

מיכאל ביטון: חבר'ה, החקלאי הפשוט היום, שגנבו לו מטונות בודדות לבין אפילו את הטרקטור שלו שהוא משנת 1973 ואין לו ביטוח, הוא כבר לא הולך להתלונן.

מיכאל ביטון: רק אם שרפו לו מתבן הוא הולך להתלונן, אבל בתשעים אחוז מהמרחב הכפרי לא מעורב בכלל ביטוח.

מיכאל ביטון: אתם חושבים שאם גנבו לאבא שלי 250 או 300 קילו תפוזים הוא ילך להתלונן?

מיכאל ביטון: ואם הוא יתלונן יהיה עם זה משהו?

מיכאל ביטון: ואם גנבו לו את הטרקטור שממילא אין לו ביטוח, אז מה?

מיכאל ביטון: כדי להוסיף לסטטיסטיקה המשטרתית הוא ילך להתלונן?

מיכאל ביטון: זה לא קורה, הדברים האלה, וצריך להחזיר את האמון של החקלאי בגורמי האכיפה.

מיכאל ביטון: עכשיו, מג"ב זה הפיתרון.

מיכאל ביטון: מג"ב זה הפיתרון שלנו במרחב הכפרי.

מיכאל ביטון: מג"ב זה האבא והאמא, שם מקור הסמכות, שם הכל.

מיכאל ביטון: אותם צריך להעצים, בסדר גודל.

מיכאל ביטון: אם המצלמות במרחב הכפרי יהיו מחוברות למרכז בינה, אולי עשינו בזה משהו.

מיכאל ביטון: אם השומר החדש, יחד עם מג"ב, יציפו את השטח במתנדבים.

מיכאל ביטון: אני אגיד רק שהמתנדב בא להגן על הבית שלו במרחב הכפרי, והמתנדבים שלנו עייפים, אני לא רוצה להגיד מובסים, אבל מלאים ומרגישים לבד.

מירב בן ארי: תודה רבה.

מירב בן ארי: התאחדות החקלאים, דודו קוכמן, מזכ"ל.

דודו קוכמן: שלום.

דודו קוכמן: קודם כל אני מודה על הדיון החשוב שאתם מקיימים.

דודו קוכמן: לצערי הרב כבר הייתי בהרבה מאוד דיונים כאלה.

דודו קוכמן: במבחן התוצאה, כמו שאת שומעת, גברתי, המצב לא רק שלא נהיה יותר טוב ולא השתפר - נהפוך הוא.

דודו קוכמן: כמו שאנחנו מבינים, יש לנו כאן בעיה קשה מאוד של הרתעה.

דודו קוכמן: הדברים בעצם לא מטופלים, ואין חשיבה מתכללת של שלושת הגורמים שמאוד חשובים: גם הרשות המחוקקת, גם הרשות המבצעת וגם הרשות השופטת.

דודו קוכמן: לגבי הרשות המבצעת: אם אני לוקח את הפרקליטות, היה לנו ניסיון לפני כמה שנים שהיה במחוז הצפון פרקליט שהתמחה בנושא של הפשיעה החקלאית.

דודו קוכמן: ברגע שהעמידו שם מישהו שהתמחה בנושא הזה, מספר המקרים הצטמצם לחלוטין כי הבינו שיש שם מישהו שמטפל בזה באופן רציני.

דודו קוכמן: לא סגרו תיקים בסיטונאות, והגיעו תיקים לטיפול.

דודו קוכמן: הדבר הנוסף הוא שגם צריך לדבר עם מערכת המשפט וגם צריך להחמיר את הענישה.

דודו קוכמן: זה לא מספיק שיהיו הרבה מתנדבים ויהיו תקציבים.

דודו קוכמן: אם לא ירגישו שיש כאן הרתעה זה לא יקרה.

דודו קוכמן: אני לא רוצה להאריך, כי באמת זה סוף הדיון והדיון הוא חשוב, אבל אני מציע לגברתי שבעוד שלושה-ארבעה חודשים יהיה דיון נוסף.

מירב בן ארי: לא יהיה עוד שלושה חודשים.

מירב בן ארי: יהיה בחודש הבא.

מירב בן ארי: אתה לא מכיר אותי.

מירב בן ארי: אני מתעסקת עם זה, אנחנו גם נלך לשטח.

מירב בן ארי: אמנם אני מניחה שאתם שבעי ועדות, אבל קודם כל זו ועדה חדשה, ושנית היא זאת שאמורה לפקח על המשטרה, על מג"ב ועל כל ההתנהלות.

מירב בן ארי: בשביל זה אנחנו פה.

דודו קוכמן: אני מאוד שמח על כך.

דודו קוכמן: טוב תעשה גברתי אם תיקח את חברי הוועדה ויגיעו לפגוש חקלאים, כדי שתבין יחד עם חברי הוועדה שהרבה מאוד חקלאים, מרוב הייאוש ואוזלת היד של כל הגורמים שצריכים לטפל בהגנה על האזרח והרכוש שלו - הם פשוט לא מגישים ולא פונים.

דודו קוכמן: המקרים שמגיעים הם מקרים באמת קיצוניים, והאזרח מרגיש שהוא מופקר לחלוטין בכל המרחב הכפרי.

מירב בן ארי: תודה.

מירב בן ארי: אבשלום וילן, התאחדות חקלאי ישראל.

אבשלום וילן: אני חושב שההצעה שדובי אמיתי הציע, מעבר לדיון החשוב הזה היא ההצעה הפרקטית היחידה כמעט.

אבשלום וילן: לפני כמעט עשרים שנה, כשהייתי בבית המחוקקים, הייתה לנו בעיה קשה מאוד של אלימות בספורט.

אבשלום וילן: הבאנו את המודל האנגלי, שינינו את החקיקה וקבענו מודלים לאכיפה.

אבשלום וילן: בנינו תוכנית שלמה.

אבשלום וילן: הבעיה היא בסופו של דבר אם מתמידים לאורך זמן.

אבשלום וילן: תמיד יש חוליות חלשות, לא יעזור כלום.

אבשלום וילן: לכן, אם לא תהיה פה שרשרת אחת - אל תקראי לזה קבינט; אבל מערכת שעובדת ביחד ובודקת בכל פעם איפה החולשות ומתקנת - נחזור לעוד אין-סוף דיונים ולא יקרה דבר.

אבשלום וילן: כל הנחות היסוד שאמרו פה נכונות, אבל בסוף זה ייפול על זה - אם באמת תהיה אכיפה, איך תהיה האכיפה ואם תהיה הרתעה.

אבשלום וילן: זה מעגל קסמים.

אבשלום וילן: לכן, אני חושב שצריך לטפל בכל החוליות.

אבשלום וילן: כשרוצים, יודעים לבנות תוכנית.

אבשלום וילן: לא צריך לרוץ עם שב"כ בדברים שזה לא המקום.

אבשלום וילן: אגב, זה לא לאומני.

אבשלום וילן: זה הרבה יותר כסף, פרוטקשן ופשע לשם פשע, ולכן ככה צריך לטפל בזה.

אבשלום וילן: אם כל המערכת תעבוד בראש אחד, עם בקרות ואם באמת גם הרשות השופטת תבין שהחמרת ענישה זה אפקט הרתעתי - אם כל הדברים האלה ייעשו ותהיה עליהם בקרה, והכנסת תפקח והוועדה הזאת, אפשר לשנות את המציאות.

אבשלום וילן: זו לא גזירת גורל וזה לא משמיים.

מירב בן ארי: תודה רבה.

מירב בן ארי: מאיר דויטש, מנכ"ל תנועת רגבים.

מאיר דויטש: תודה רבה.

מאיר דויטש: גברתי, אמרת את זה בעצמך עכשיו אז אני לא אאריך, אבל בסוף אני נמצא בעניין הזה מ-2006.

מאיר דויטש: עד היום אני השתתפתי ב-14 דיונים בוועדת הפנים בנושא הזה.

מאיר דויטש: אני לא רוצה לפגוע באף אחד פה אבל אף אחד לא חידש כלום.

מאיר דויטש: תסתכלו בהקלטות, היה אפשר לעשות Play - אותו דבר.

מאיר דויטש: בכל הדיונים האלה, אני הצלחתי לגייס עד היום חקלאים שיבואו איתי לדיון, ארבעה-חמישה חקלאים.

מאיר דויטש: היום לא הצלחתי, והסיבה פשוטה: כמו שהפסיקו להתלונן למשטרה, בגלל שזה לא שווה להם.

מאיר דויטש: או שהם לא מקבלים מענה מהמשטרה או בגלל עניין הביטוח, אז הם כבר לא מגישים תלונות למשטרה.

מאיר דויטש: ככה, החקלאים גם כבר לא באים לדיון בכנסת, כי הם מרגישים שזה בזבוז זמן ואין מענה.

מירב בן ארי: בוא נתקדם.

מירב בן ארי: שיש ייאוש כבר שמעתי.

מירב בן ארי: אז זו לא המטרה, לייאש.

מירב בן ארי: יש פה חברי כנסת חדשים, ממשלה חדשה.

מירב בן ארי: בוא נתקדם.

מירב בן ארי: תגיד לי תכל'ס מה האירוע.

מאיר דויטש: תכל'ס.

מאיר דויטש: בסוף, אם אנחנו מתמצתים, יש פה ארבע חוליות בשרשרת: החקלאי, המשטרה, הפרקליטות, בתי המשפט.

מאיר דויטש: אם אחת מהחוליות האלה לא מתפקדת - החקלאי לא מגיש תלונה, המשטרה לא מתפקדת, הפרקליטות לא מגישה או בתי המשפט - כל השרשרת הזאת לא אפקטיבית.

מאיר דויטש: אנחנו שמענו ששר החקלאות בונה תוכנית כוללת.

מאיר דויטש: אני מציע לקיים דיון מעקב, כמו שאמרת לפני דקה, בעוד חודש.

מאיר דויטש: לקיים דיון מעקב ולשמוע משר החקלאות איך הוא מתכלל בתוכנית הזאת לא רק הקמה של X יחידות משטרתיות, אלא מתייחס לכל המרכיבים של השרשרת.

מאיר דויטש: גם איך הוא מטפל בנושא של הביטוח, גם איך הוא מעודד את החקלאים להמשיך ולהתלונן למרות שהם מיואשים, גם איך המשטרה מקבלת את כל האמצעים כדי שתוכל לעשות את עבודתה נכון.

מאיר דויטש: פרקליטות, יש פה שינוי חקיקה שאולי צריך לעשות.

מאיר דויטש: אם לא מצליחים לעמוד ברף של הראיות, אולי צריך לשנות את רף הראיות.

מאיר דויטש: בתי המשפט - דיברו על זה.

מאיר דויטש: אני לא הצלחתי עד היום לגבש איזושהי המלצה איך לטפל בחוליה הזאת של בתי המשפט, מעבר להתפרצות של כמה אנשים לאיזושהי השתלמות שופטים ולהסביר להם, למרות שכן הייתה פסיקה משמעותית בבג"צ רק לאחרונה בנושא הזה ואמירה מאוד מפורשת של השופט שם.

מאיר דויטש: אולי זאת סנונית ראשונה.

מאיר דויטש: שורה תחתונה: לקיים דיון מעקב בעוד חודש, לבקש שלא משנה מי, אם זה משרד החקלאות או המשרד לביטחון פנים, יציגו את התוכנית, ולעקוב אחרי יישום התוכנית.

מירב בן ארי: תודה.

מירב בן ארי: זהו.

מירב בן ארי: אנחנו סיימנו, אני רוצה לסכם.

אורית סטרוק: אני רוצה הערה אחת.

ליאור הבר: שמי ליאור הבר, אני חקלאי, אני סבלתי מפרוטקשן ואני רוצה לדבר.

מירב בן ארי: בבקשה ליאור, אתה תהיה אחרון.

ליאור הבר: תודה.

ליאור הבר: קודם כל תודה רבה על זכות הדיבור.

ליאור הבר: אני מחוות עמוד בגליל.

ליאור הבר: אני רוצה להודות למשטרת ישראל, מג"ב, הפיצו"ח - כל היחידות שמטפלות בכל הנושא הזה.

ליאור הבר: במיוחד לשומר החדש שמאז האירוע הגדול שקרה לי לפני שנה, יום יום שנת שירות שלהם או מתנדבים שומרים אצלי בשטח.

ליאור הבר: אני רוצה לספר לכם מה אני עברתי - לא בעשרים שנה אלא רק בשנה האחרונה.

ליאור הבר: אני אתחיל בזה שבשנה האחרונה נגרם לי נזק של קרוב ל-2.5 מיליון שקל.

ליאור הבר: תבינו, אני חקלאי.

ליאור הבר: אני לא בנק, לא עירייה, לא קיבוץ, לא מושבניק.

ליאור הבר: אני בן אדם בודד, חקלאי, שרוצה לעבוד בחקלאות.

ליאור הבר: בשנה האחרונה קיצצו עשרות קילומטרים של גדר.

ליאור הבר: כל שני מטר, כל מטר וחצי - קיצצו את הגדר.

ליאור הבר: אי אפשר לתקן אותה.

ליאור הבר: בשנה האחרונה גנבו לי; בשנה האחרונה זרקו לי בקבוקי תבערה לתוך השטח באמצע הלילה; בשנה האחרונה איימו עלי ברצח; בשנה האחרונה עשו עלי איומים בפרוטקשן.

ליאור הבר: אמרו לי, תוותר על שטחים - יהיה לך שקט; לא תוותר - נרצח אותך.

ליאור הבר: הכל מתועד, הכל מתוקתק.

ליאור הבר: אני יכול להגיד לך שבשנה האחרונה יש לי 600 בעלי חיים שלא שייכים לי, ששייכים לשכנים שלי, שלכל בעל חיים יש מספר, תעודת זהות, ויודעים בדיוק למי שייך בעל החיים הזה - ולא הוציאו אותם מהשטח שלי.

ליאור הבר: וכל יום נגרם לי נזק של 7,000-6,000 שקל.

ליאור הבר: אני רוצה לשאול אתכם שאלה: מי יפצה אותי עבור כל הנזקים?

ליאור הבר: מה אתם מתכוננים לעשות כדי לפתור את הבעיה הזאת?

ליאור הבר: אני פשוט חסר אונים.

ליאור הבר: אני לבד.

ליאור הבר: אני רוצה לברך את שר החקלאות, שמונה לתפקיד וימים ספורים אחר כך שלח לי את היועץ שלו, ניצן מאיר, שהוא בקשר יום-יומי איתי ונותן לי רוח גבית מטורפת.

ליאור הבר: אבל יש לי 600 בעלי חיים.

מירב בן ארי: מה זאת אומרת שיש לך 600 בעלי חיים?

מירב בן ארי: מאיפה הם?

מירב בן ארי: של מי?

ליאור הבר: 600 פרות, כבשים, עזים, של שכנים שלי.

ליאור הבר: פולשים לי לשטח וגורמים לי נזק יום-יומי.

ליאור הבר: יודעים מי הם.

ליאור הבר: המשטרה יודעת מי הם, כולם יודעים מי הם - ולא מפנים אותם מהשטח שלי.

ליאור הבר: אין חקיקה, לא יודע מה קורה, לא יודע איך זה קורה.

ליאור הבר: אני צריך לקבל תשובה.

ליאור הבר: אני אזרח, ממלא חוק, משרת.

ליאור הבר: אני עושה את הכל על פי החוקים, אני לא יכול לקחת את החוק לידיים.

ליאור הבר: למה לא מטפלים בי?

ליאור הבר: למה לא עוזרים לי?

ליאור הבר: מדינת ישראל במשך שנה לא מסוגלת לעזור לי.

ליאור הבר: לא פותרים לי את הבעיות עם הבנקים, לא פותרים לי בעיות עם הספקים, לא פותרים לי שום בעיה.

ליאור הבר: כל אחד מעביר את זה מימין לשמאל, משמאל לימין, ואני תכל'ס בשטח, רואה את ה-600 בעלי חיים האלה.

ליאור הבר: עושים לי נזק, מאיימים עלי ברצח, עושים לי את הכל.

ליאור הבר: ויודעים מי הם, ויודעים הכל, ואין חקיקה.

ליאור הבר: אני רוצה לשאול: מתי הדברים יהיו פשוטים?

ליאור הבר: המדינה מוציאה מיליארדים.

ליאור הבר: מג"ב, מתנדבים, אמצעים מיוחדים.

ליאור הבר: הדברים צריכים להיות פשוטים.

ליאור הבר: כמו שאני חונה בחניה באדום-לבן ואני מקבל קנס של אלף שקל, וזה כואב לי - אני לא אחנה יותר.

ליאור הבר: למה אין חקיקה שמי שפולש, מי שגונב, חוטף איזה קנס רציני?

ליאור הבר: פשוט, במקום להפעיל את מג"ב, להפעיל מצלמות, את המשטרה ולהפעיל את כל העולם.

ליאור הבר: הדברים צריכים להיות פשוטים.

ליאור הבר: בן אדם שפולש אלי עם פרה אחת חוטף אלפיים שקל.

ליאור הבר: יש לו מאה פרות שלי בשטח - זה יהיה 200 אלף.

ליאור הבר: כשיכאב לו בכיס הוא יפסיק לעשות את זה.

ליאור הבר: הדברים צריכים להיות פשוטים.

ליאור הבר: מתי אני אקבל תשובה?

ליאור הבר: מתי יעזרו לי?

ליאור הבר: מתי יפתרו את הבעיה הזאת.

ליאור הבר: אין תשובות.

ליאור הבר: כולם מספרים בגדולה - אין ממצאים, לא מצאנו.

ליאור הבר: הדברים אצלי ברורים ופשוטים ולא נפתרים.

יאיר מתוק: יושבת הראש, אפשר להתייחס רק, ממש בקצרה?

יאיר מתוק: אני רק אגיד שאנחנו במשרד לביטחון פנים בשיח עם משרד המשפטים באמת נקודתית לגבי העבירה של כניסה לשטח חקלאי.

יאיר מתוק: באמת אנחנו שוקלים להפוך אותה נקודתית לעבירה מנהלית ככה שהאכיפה תהיה יותר אפקטיבית, כי במקום הליך פלילי ארוך ממש אפשר לתת קנס במקום.

מירב בן ארי: קודם כל, תודה, אבל אתה צריך להפוך את זה לעבירה מנהלית.

מירב בן ארי: אין סיבה שלא, באירוע כזה.

יאיר מתוק: שוב, אנחנו בוחנים אם זה עומד בהנחיות היועץ המשפטי וכדומה, אבל באמת יש כוונה לקדם את העבירה הספציפית הנקודתית הזאת.

מירב בן ארי: אוקי, אז אתם שם.

אורית סטרוק: מירב, אני מבקשת הערה אחת קצרה.

אורית סטרוק: כל מה שאמרנו על הפשיעה החקלאית, כל הפתרונות שמגבשים וכל השולחנות העגולים שאני מקווה שיהיו, חייבים לחול גם בתוך שטחי יהודה ושומרון, כי גם שם יש פשיעה חקלאית לאומנית קשה, שאנשים סובלים ממנה מאוד.

אורית סטרוק: גם שם, בלי שוהים בלתי חוקיים ובלי כלום, יכולים הפושעים לברוח לכפר הסמוך.

אורית סטרוק: הגשש ילך עם העקבות עד הכפר - ויעצור.

אורית סטרוק: זהו, נגמר האירוע.

מירב בן ארי: אני רוצה לסכם את הדיון.

מירב בן ארי: ראשית, להודות למשרדי הממשלה שהגיעו וכמובן לנציגים של הקיבוצים, המושבים, של החקלאים, של כל הארגונים החברתיים שנמצאים פה שרובם כבר שבעי קרבות וקרובים לייאוש.

מירב בן ארי: אני יכולה להבין את הייאוש שעוטף אותם באירוע המורכב הזה.

מירב בן ארי: עם כל זה, אני יודעת שהמשטרה ומג"ב עושים עבודה טובה, ושמעתי את זה גם מהחקלאים, אבל לצערי אין להם מספיק את הכוח כדי באמת להיות.

מירב בן ארי: קודם כל, כי זה מרחב עצום - כל מועצה אזורית כזאת היא עצומה במרחב שלה, כך שאי אפשר לשים מן הסתם שוטר בכל מקום.

מירב בן ארי: מצד שני, אותו חקלאי שנמצא באירוע נמצא במצב של ייאוש מהסיטואציה.

מירב בן ארי: חברי הכנסת המציעים, ותודה לחברת הכנסת ענבר בזק שנשארת פה כל הדיון וגם לחברי הכנסת האחרים באו והציגו.

מירב בן ארי: תראו כמה חברי כנסת היו פה.

מירב בן ארי: זו ועדה שהיא מאוד פעילה ויש כאן הרבה חברי כנסת פעילים, אבל יש נושאים שכמו שאמרתי בהתחלה הם חוצים.

מירב בן ארי: ובגלל האירוע הזה שבו כל כך הרבה חברי כנסת מגויסים לנושא הזה, כשאני שמה את הייאוש מהאירוע בצד - יש כאן באמת הזדמנות היסטורית כן לעשות וכן להוביל, מה גם שיש כאן שר חקלאות חדש שאני מכירה באופן אישי ויודעת שהוא מגויס לאירוע הזה.

מירב בן ארי: הוא יבוא לפה לוועדה ויסביר מה הוא עושה ביחד עם השר לביטחון פנים, שגם מכיר מצוין מהשטח כי הוא נמצא שם ומכיר היטב את הקיבוצים והמושבים ואת ההתמודדות שלהם.

מירב בן ארי: שר המשפטים, שגם הוא צריך להיות בתוך האירוע הזה, מגויס מבחינת עונשי מינימום, מבחינת אכיפה ומבחינת התנהלות של בתי המשפט.

מירב בן ארי: יש כאן דברים שיגיעו לוועדה ואנחנו נקדם אותם.

מירב בן ארי: אחד זה הנושא של חברות השמירה שיגיע לפה לחקיקה מהירה.

מירב בן ארי: נעשה את זה.

מירב בן ארי: דבר שני - המועצות האזוריות.

מירב בן ארי: דיברתי אתמול עם מנכ"ל המשרד לביטחון פנים.

מירב בן ארי: אני מכירה את האירוע, גם עם היועצת של השר.

מירב בן ארי: זה יגיע לפה, לתת סמכויות לפקחים.

מירב בן ארי: אני כבר אומרת: תחוקקו את חוקי העזר כדי שהפקחים יוכלו לאכוף אותם בתוך הרשויות.

מירב בן ארי: ראיתי את זה במגידו וזה חייב לקרות.

מירב בן ארי: אני מניחה גם שאותן שש מועצות שייבחרו בטח מכירות את הדיון, צופות בו ומבינים את המשמעויות.

מירב בן ארי: להבדיל אבל דומה, הוועדה מתעסקת בנושא של אלימות במגרשי הספורט.

מירב בן ארי: לטובת העניין הוקם צוות של מנכ"לים של ספורט, משפטים וביטחון פנים.

מירב בן ארי: גם כאן, אני יודעת שהם כבר עושים את זה אבל הוועדה תוודא - יהיה כאן צוות.

מירב בן ארי: תסלחו לי שאני פחות בעניין של קבינט ושיישבו וידברו.

מירב בן ארי: צריך להיות כאן צוות פרגמטי של מנכ"לים שבא עם תוצאות.

מירב בן ארי: אני רואה כבר שהחבר'ה של ביטחון פנים נמצאים באירוע, אני רואה שהחקלאות נמצאים באירוע.

מירב בן ארי: אני מקווה שגם משרד המשפטים ייקח חלק, ומהיכרות עם מנכ"ל משרד המשפטים שהוא אדם שמכיר את האירוע - הוא יגויס לנושא הזה ויביא לנו כוועדה באמת את אותם נושאים שהם הולכים לקדם.

מירב בן ארי: זה משפטים, זה ביטחון פנים וחקלאות.

דובר: ביטוח, טפלו בביטוח.

מירב בן ארי: האוצר, סליחה, והביטוח - חכה, זה השלב הבא שלי.

מירב בן ארי: אני מדברת על העניין של התמודדות עם הפשיעה, קודם כל.

מירב בן ארי: בגלל זה נתתי את הספורט באצטדיונים, שאנחנו מתעסקים שם באלימות.

מירב בן ארי: אותו דבר פה: קודם כל הפשיעה.

מירב בן ארי: לטפל בפשיעה, להביא את מה שאני כבר רואה שהם נמצאים בתוך התהליך, המשרד לביטחון פנים.

מירב בן ארי: לתגבר את מג"ב בעוד מתנדבים ועוד שוטרים כדי שיוכלו לתת קודם כל פיתרון.

מירב בן ארי: קודם כל להחזיר את ההרתעה וכמובן להגביר את האכיפה.

מירב בן ארי: בנוסף, הנציג של משרד האוצר, אני כבר אומרת לך: אנחנו רוצים לדעת מה הקונסטלציה שבה ניתן סעד לאיכרים מבחינת הביטוח.

מירב בן ארי: מה כן אפשר להעביר.

מירב בן ארי: אמרת שב-2019 היה לך אירוע, עכשיו יש לך ב-2021 אירוע של שריפות ושל גניבות של ציוד, ואנחנו רוצים לדעת אילו אופציות של ביטוח יהיו לחקלאים.

מירב בן ארי: תדע לך שהמשפט שניר אמר כאן זה משפט שכל מי שמקבל החלטות צריך להזדעזע ממנו.

מירב בן ארי: אני יודעת שהרבה פעמים אומרים שבוועדה קורה משהו ובשטח קורה משהו אחר, אבל אני שמחה שבלי להתבלבל באת ואמרת מה קורה באמת בשטח.

מירב בן ארי: בשטח, אם אותו חקלאי אומר שהוא מעדיף לשלם ושיהיה לו שקט, זה חמור.

מירב בן ארי: הולכים ונעלמים חקלאים, באמת.

מירב בן ארי: אומרים - לא שווה.

מירב בן ארי: אנחנו רואים בנים ממשיכים שלא רוצים להמשיך את זה.

מירב בן ארי: אנחנו חייבים, כמדינה, לתת להם את הגב שכן יהיו שם.

מירב בן ארי: זו הציונות וזו המדינה שלנו, ואם יותר ויותר אנשים יוותרו על זה.

מירב בן ארי: כי אי אפשר לתת להם ביטוח של השטח שלהם, אנחנו מאבדים חלק מהמשילות והריבונות.

מירב בן ארי: הוועדה הזאת מתכנסת בערך כל יומיים ומתעסקת בזה.

מירב בן ארי: אז על זה אני רוצה שתעשו אצלכם איזשהו דיון ותגידו לי מה אתם מתכוונים להביא.

מירב בן ארי: אני מתכוונת להתעסק בזה, אני כבר אומרת לכם.

מירב בן ארי: דבר נוסף: רוב חברי הכנסת שנמצאים פה היו, סיירו, ביקרו.

מירב בן ארי: מכירים את השומר החדש, הסתובבו.

מירב בן ארי: גם מיכל הציעה לי כן להגיע.

מירב בן ארי: אני יכולה להגיד לך - אנחנו כוועדה נבוא ונכיר את האירוע הזה מקרוב, למרות שזה לא מה שיעכב כאן תהליכים של הוועדה.

מירב בן ארי: רוב מי שישב פה בצד הזה מכיר, יודע, נמצא והסתובב ברגליים, והבין מה אנחנו עושים.

מירב בן ארי: לכן, במקביל אנחנו נעשה את זה אבל זה לא יעכב כמובן את ההליכים שיתנהלו כאן בוועדה.

מירב בן ארי: אנחנו נקיים כאן דיון ביחד עם המנכ"ל או עם השר - מי שיחליטו - של חקלאות, ביטחון פנים ומשפטים.

מירב בן ארי: אני מקווה שנעשה את זה כבר לקראת סוף דצמבר, החודש הבא, כדי לבוא ולשמוע מה התוכניות.

מירב בן ארי: אני יודעת שהמשרדים שם.

מירב בן ארי: אני חושבת שגם נגב גליל, שאני לא יודעת אם היו כאן היום, גם הם מגויסים לאירוע הזה.

מירב בן ארי: הם יצטרכו להיות כאן וגם להסביר, כי רוב אירועי הפשיעה נמצאים בנגב ובגליל.

מירב בן ארי: לא ראיתי כאן נציג שלהם היום ואני רוצה לשמוע גם מהם.

מירב בן ארי: מילה אחרונה: הכי קל היה לי לזרוק את הנושא הזה לפנים, לכלכלה, לכל מיני ועדות ולהגיד לחברי הכנסת שלוועדה הזאת לא חסר.

מירב בן ארי: לצערי, המצב הכי קשה היום במדינה זה ביטחון פנים.

מירב בן ארי: זה מאותו חייל בצנחנים שסיפר לי במגידו שהלך ודרסו אותו, למישהי שיוצאת לג'וגינג ותוקפים אותה רק בגלל שהיא בחרה לגור בקיבוץ או ביישוב ולא בנו את הגדר.

מירב בן ארי: האירוע הזה זה אירוע של ביטחון פנים.

מירב בן ארי: עם עוד משרדים, זה ודאי.

מירב בן ארי: אבל בסוף, אם אין לאותו אזרח ביטחון לקום בבוקר וללכת למטע או לשדה שלו, אז אנחנו נכשלנו.

מירב בן ארי: נכשלנו.

מירב בן ארי: אם הוא מעדיף לשלם פרוטקשן מאשר לעשות ביטוח, זה כישלון שלנו, חד משמעית.

מירב בן ארי: לכן, אני אומרת לכם: זה יהיה נושא בוועדה.

מירב בן ארי: אנחנו נביא לכאן את המנכ"לים והשרים, והוועדה הזאת, שהיא חדשה בכנסת, תפקידה לפקח.

מירב בן ארי: זה מה שאנחנו נעשה, כדי לתת להם פתרונות.

מירב בן ארי: לחקלאי ליד נחל עמוד - אני לא אפתור לך את הבעיה מחר בבוקר.

מירב בן ארי: אני מתנצלת, אני לא פוליטיקאית פופוליסטית שאני אגיד לך שמחר אני אוציא לך את הפרות או את בעלי החיים מהשטח.

מירב בן ארי: ראשית, בגלל שאתה בקשר טוב עם היועץ של שר החקלאות אז אני מניחה שהוא בעניין ומגויס.

מירב בן ארי: אני כן יכולה להגיד לך, לחקלאים ולאנשים שצופים בנו, שאנחנו נעשה הכל כדי לוודא ולפקח שהממשלה מוציאה לפועל את התוכנית.

מירב בן ארי: באמת אני אומרת לך.

מירב בן ארי: מאותם מתנדבים שעמרם דיבר עליהם של מג"ב, לשומר החדש, להביא להם אכיפה וסמכויות, אפילו עד להכשרה של שופטים שיבינו את העניין.

מירב בן ארי: אגב, גם בספורט דיברנו על הכשרה של שופטים אז גם פה צריך.

מירב בן ארי: ששופט יבין מה המשמעות שהחיים נהרסים משריפה או מדבר כזה.

מירב בן ארי: זה לא שיש לך תחליף, זה לא שאתה יכול ללכת למקום אחר.

מירב בן ארי: אנחנו כרגע הולכים לאירוע גדול.

מירב בן ארי: אני יודעת שאתם נמצאים פה כבר שנים.

מירב בן ארי: תנו הזדמנות לוועדה הזאת לבצע את התפקיד שלה, כי זה התפקיד שלה.

מירב בן ארי: אני מודה לכל מי שהגיע, תודה רבה.