ועדת הכלכלה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 60, 2021-10-17 17:32

מיכאל ביטון: אנחנו ממשיכים בסדרת הישיבות שלנו בחוק ההסדרים.

מיכאל ביטון: סיימנו פרק נוסף ברפורמת הייבוא, פרק התקנים.

מיכאל ביטון: סיימנו את פרק המזון, ובעזרת השם גם את רפורמת הייבוא בעוד דיון אחד שנשאר לנו על תמרוקים, נביא להצבעה לקראת סוף השבוע.

מיכאל ביטון: אנחנו עכשיו דנים ברפורמת הבנקאות הפתוחה.

מיכאל ביטון: התקדמנו מאדו בהקראה.

מיכאל ביטון: אנחנו נמשיך לפי שיטת העבודה שעשינו פעם קודמת, שלושה סעיפי הקראה, פסקאות, התייחסות בזום, התייחסות בשולחן כאן, תשובות של אנשי מקצוע, שינוי או אי שינוי ומתקדמים.

מיכאל ביטון: אנחנו צוברים כמה סוגיות שהן במחלוקת, לא רבים דווקא.

מיכאל ביטון: אנחנו נציין אותן בסוף ההקראה, ובעצם הלילה בעזרת השם נביא את חוק הבנקאות הפתוחה לסיום דיון והכנה להצבעה בפעם הבאה.

מיכאל ביטון: אנחנו היינו בסעיף 61 וממשיכים משם.

מיכאל ביטון: אני מבקש שתהיה דממה באולם.

מיכאל ביטון: מי שידבר שלא במועדו, שיפריע לדיון או שיקיים התייעצויות פנימיות פה לידי, אני אוציא אותו לצמיתות מהדיון היום.

מיכאל ביטון: קחו את זה בחשבון.

אייל דותן: אדוני, אני רק הייתי מבקש, אם בהמשך יתנו לנו להעיר לסעיף 60, כי התחושה שלנו הייתה שזה היה בסוף הדיון הקודם והיינו רוצים להעלות שוב את ההערה.

מיכאל ביטון: כן, הזכות הזאת תישמר לך.

מיכאל ביטון: נקריא עוד שלושה סעיפים ואתה תעיר גם על 60.

מיכאל ביטון: קדימה, היועץ המשפטי יוביל אותנו.

עמיהוד שמלצר: אני מהלשכה המשפטית, אוצר.

עמיהוד שמלצר: סמכויות הנתונות למאסדר 61.

עמיהוד שמלצר: (א) בסעיף זה – "המאסדר", של גוף פיננסי מפוקח – מאסדר מקור המידע, מאסדר נותן השירות או מאסדר הגוף הפיננסי, לפי העניין; "גוף פיננסי מפוקח" – של מקור המידע, נותן שירות או גוף פיננסי; (ב) בנוסף לסמכויות הנתונות למאסדר לפי חוק זה או לפי דין אחר, לעניין מסוים, רשאי מאסדר, מכוח סמכותו לפי דין לקבוע הוראות מאסדר, לקבוע הוראות גם בעניינים נוספים לפי חוק זה, שיחולו על הגוף הפיננסי המפוקח, בכפוף להוראות חוק זה.

עמיהוד שמלצר: (ג) קבע השר תקנות לפי חוק זה בעניין מסוים, החלות על גוף פיננסי מפוקח, ראשי המאסדר של אותו גוף, בהוראות מאסדר, לקבוע הוראות מפורטות באותו עניין.

עמיהוד שמלצר: (ד) לצורך פיקוח, בירור מינהלי ואכיפת הוראות חוק זה, יהיו נתונות למאסדר הסמכויות הנתונות לו על פי דין ביחס לגוף הפיננסי המפוקח, ואולם לעניין הרשות, לגבי בעלי הרישיונות שבפיקוחה, יחולו הוראות סעיף 62.

עמיהוד שמלצר: הוראות מיוחדות לעניין סמכויות הרשות ביחס לבעלי רישיונות 62.

עמיהוד שמלצר: (א) במילוי חובותיהם לפי חוק זה יהיו בעלי הרישיונות נתונים לפיקוח הרשות.

עמיהוד שמלצר: (ב) (1) הרשות רשאית, לצורך פיקוח כאמור בסעיף קטן (א), לתת הוראות הנוגעות לדרכי פעולתם של בעלי רישיונות של נושאי משרה בכירה בהם ושל כל מי שמועסק על ידם, והכול כדי להבטיח את ניהולם התקין של בעלי הרישיון ואת השמירה על ענייני הלקוחות; הוראות כאמור יכול שיינתנו לכלל בעלי הרישיון או לסוג מסוים בהם.

עמיהוד שמלצר: (2) הוראות לפי פסקה (1) אין חובה לפרסמן ברשומות, ואולם הרשות תפרסם ברשומות הודעה על מתן הוראות כאמור ועל מועד תחילתן; הוראות כאמור וכל שינוי בהן, יועמדו לעיון הציבור במשרדי הרשות ויפורסמו באתר האינטרנט של הרשות, ורשאית הרשות להורות בדבר דרכים נוספות לפרסומן.

עמיהוד שמלצר: (ג) הסמכויות הנתונות לפי סעיפים 52מג, 56א, 56 א2ב, 56ב, 56ב1, 56ג, 56ג1, 56ד ו-56ה לחוק ניירות ערך, יהיו נתונות לרשות לצורך פיקוח על ביצוע הוראות חוק זה, או לצורך בירור מינהלי או אכיפת הוראות חוק זה ביחס להפרה או עבירה, הכול לפי העניין ובשינויים המחויבים, לעניין זה – "הפרה" – כהגדרתה בסעיף 51; "עבירה" – כל אחת מאלה:

עמיהוד שמלצר: עבירה לפי סעיפים 284, 290, 291, 415, 423, 424, 424א ו-425 לחוק העונשין, שנעברה בקשר לעבירה לפי פסקה (1);

עמיהוד שמלצר: עבירה לפי סעיפים 240, 242, 244, 245 או 246 לחוק העונשין, שנעברה בקשר לחקירה או להליך שיפוטי בשל עבירה לפי פסקאות (1) עד (3).

עמיהוד שמלצר: המצאת מסמכים בידי הרשות 63.

עמיהוד שמלצר: על הודעה, הוראה, דרישה וכל מסמך אחר שהרשות או עובד שהיא הסמיכה לכך רשאים להמציא לפי חוק זה, לבעל רישיון או למי שהגיש בקשה לקבלת רישיון כאמור, יחולו ההוראות לפי פרק ז'2 לחוק ניירות ערך, בשינויים המחויבים.

עמיהוד שמלצר: סעיף 61 מבהיר את הסמכויות של הרגולטורים השונים שמפקחים על גופים המפוקחים במסגרת החוק הזה וההוראות שניתנים לגביהם, נותני שירות מידע פיננסי, מקורות מידע שהם מפוקחים וגופים פיננסיים שניתן להעביר אליהם מידע והם גופים מפוקחים.

עמיהוד שמלצר: סעיף קטן (ב) אומר שבמסגרת החוק נקבעו סעיפים שלגביהם חייב או רשאי מאסדר לקבוע הוראות.

עמיהוד שמלצר: סעיף קטן (ב) מחדד שמלבד הסעיפים הספציפיים שבהם נקבע במפורש וצוין במפורש הסמכות לקבוע הוראות, המאסדר יוכל לקבוע הוראות נוספות לעניין החוק הזה, וזאת מכוח סמכותו בחוק הראשי שלפיו הוא קובע הוראות לאותו גוף מפוקח ובאותו מנגנון שנקבע שם.

עמיהוד שמלצר: סעיף קטן (ג) קובע שאם השר קבע תקנות בעניין מסוים, המאסדר רשאי לקבוע הוראות מפורטות לגבי אותו סעיף.

עמיהוד שמלצר: סעיף קטן (ד) מדבר על אכיפה ופיקוח על מנת לבצע אכיפה ופיקוח אפקטיביים על הוראות החוק.

עמיהוד שמלצר: הסעיף קובע שהסמכויות הקיימות של אותם מאסדרים שונים מכוח אותם חוקי פיקוח עיקריים, יעמדו להם גם לצורך חוק זה.

עמיהוד שמלצר: לדוגמה, הסמכות לדרוש ידיעות ומסמכים, סמכות לזימון אדם לבירור וכיוצא בזה.

עמיהוד שמלצר: סעיפים 62, 63 אורית תסביר.

אורית שרייבר: אני מרשות ניירות ערך.

אורית שרייבר: סעיף 62 הוא סעיף כללי שמסמיך את הרשות לקבוע הוראות לבעלי רישיון או לסוג מסוים.

אורית שרייבר: זאת סמכות דעה שקיימת בכל החוקים שהרשות מפקחת לפיהם.

אורית שרייבר: סעיף קטן (ב) קובע שהודעה על ההוראות תפורסם ברשומות.

אורית שרייבר: בעצם באמצעות ההוראות יש אפשרות למתן תגובה מהירה לשוק, ולתת תגובה מבלי שיש התחשבות בגורמים חיצוניים.

אורית שרייבר: סעיף קטן (ג) מחיל את הסמכויות שמוקנות לרשות ניירות ערך בחוק ניירות ערך לצורך פיקוח ואכיפה.

אורית שרייבר: הרשות היא גוף חוקר.

אורית שרייבר: יש לה מאפיינים מיוחדים ולכן נכון להחיל את הסמכויות האלה גם בנוגע לגופים המפוקחים האלה.

אורית שרייבר: יש כאן הפנייה למספר סעיפי סמכויות בחוק ניירות ערך, לדוגמה, סמכות לבקש צווים, סמכות לדרוש ידיעות ומסמכים, ועוד, וגם החלת חובת סודיות, איסור על החוקרים או על עובדי הרשות לגלות תוכן של ידיעה או מסמך שהגיעו מכוח התפקיד.

אורית שרייבר: בנוסף, בסעיף מנויות העבירות שיש לרשות סמכות לחקור ולאכוף, קודם כל העבירות הכלליות שנקבעות בחוק הזה, שזה הטעיית רשות, פעילות ללא רישיון ושימוש ב- Screen scrapingשתיארנו בדיון הקודם, ובנוסף עבירות נוספות שאלו עבירות מחוק העונשין, שפעמים רבות הן נלוות לעבירות לפי חוקי ניירות ערך, לדוגמה, מרמה או רישום כוזב במסמכי תאגיד.

אורית שרייבר: פרט 3 מוסיפים גם עבירות של הלבנת הון.

אורית שרייבר: הרבה פעמים בעבירות כלכליות מהסוג הזה, הרבה פעמים עבירות של הלבנת הון נלוות אליהן גם כן, ופרט 4 מוסיפים עבירות נוספות מחוק העונשין, שמתייחסות באופן ספציפי לשיבוש של חקירה או הליך שיפוטי בשל עבירה.

אורית שרייבר: סעיף 63 עוסק בהמצאת מסמכים על ידי הרשות.

אורית שרייבר: הסעיף מחיל את פרק ז'2 בחוק ניירות ערך גם על הגופים המפוקחים לפי החוק הזה.

אורית שרייבר: מדובר במערכת שנקראת מערכת יעל, והיא המערכת שבאמצעותה הרשות פונה לגופים שמפוקחים על ידה.

מיכאל ביטון: תודה.

מיכאל ביטון: הערות לסעיף 61 עד 63 פלוס הערה לסעיף 60, אייל, בבקשה.

אייל דותן: אני מאיגוד הבנקים.

אייל דותן: סעיף 60 מדבר על נושא שהוא נושא, אני חושב, אחד החשובים בחוק.

אייל דותן: הוא מדבר על פגם במידע.

אייל דותן: ברגע שקורה פגם במידע, אנחנו ביקשנו בדומה לסעיף 19 לחוק שירותי תשלום, שייקבע גם כלל של אחריות.

אייל דותן: שיהיה ברור שמקור המידע אחראי למידע כל עוד המידע אצלו, עד שהוא מעביר את המידע לנותן השירות, ומרגע העברת המידע לנותן השירות, האחריות לדלף מידע או לפגם במידע, האחריות תהיה על נותן השירות.

אייל דותן: בניגוד לסעיף 19 לחוק שירותי תשלום, אנחנו סבורים שכאן לא מתאים המנגנון שהלקוח יכול לפנות לכל צד כדי שיברר את הפגם, כי בניגוד לשירותי תשלום שיש קשרים בין נותני השירותים, כאן זה איזושהי מערכת אוטומטית שכל גוף מקבל סרטיפיקט, יכול להירשם.

אייל דותן: למעשה אין קשר בין הצדדים.

אייל דותן: אין למקור המידע או לנותן השירות יכולת לברר או קשרים עם יתר הגורמים במערכת, בניגוד לחוק שירותי תשלום.

מיכאל ביטון: ההערה הזאת נאמרה על ידך פעם קודמת.

אייל דותן: נכון.

מיכאל ביטון: ונידונה.

אייל דותן: התחושה שלי הייתה שבגלל שזה היה סוף הדיון והיינו בלחץ - - -

מיכאל ביטון: לא מספיק ברצינות, אתה אומר.

מיכאל ביטון: טוב, אז אני מבקש שאנשי המקצוע ישיבו על ההערה הזאת, מי שיש בהבנתו להשיב.

מיכאל ביטון: קדימה.

יובל טלר חסון: למעשה אנחנו נסביר את אותם דברים שהתייחסנו אליהם בפעם הקודמת, שבגדול אין פה - - -

מיכאל ביטון: זה בעצם דו שיח של חירשים.

מיכאל ביטון: מה באמת מדאיג אותך עכשיו, במילים פשוטות, אייל?

אייל דותן: מה שמדאיג זה שיהיו תביעות על דלף מידע או על פגם במידע כנגד גופים שאין להם יכולת ושליטה - - -

מיכאל ביטון: מרגע שהמידע יצא מהם, יכול להיות שהוא נפגם בתחנות הבאות.

אייל דותן: נכון.

אייל דותן: בהחלט יכולות להיות תביעות ויהיו תביעות.

מיכאל ביטון: מה אתם משיבים על זה?

יובל טלר חסון: מהבחינה הזאת הנוסח של הסעיף, הוא לא משנה משהו מדיני הנזיקין בעולם האחריות לפגם במידע.

יובל טלר חסון: אם יש פגם במידע שנובע ממקור מידע, אז האחראי עליו הוא מקור המידע.

יובל טלר חסון: אם יש פגם במידע שנובע מנותן השירות, אז האחריות היא על נותן השירות.

מיכאל ביטון: למה ההבהרה הזאת לא מספקת, אייל?

מיכאל ביטון: מי שפגם במידע, יישא באחריות.

מיכאל ביטון: אם נתת מידע תקין, אתה לא נושא באחריות.

מיכאל ביטון: אם מישהו טיפל בו ועשה איתו שינויים, הוא יישא באחריות.

אייל דותן: לא שאני חושב שיש פתרון קל בסעיף הזה, אבל אנחנו חושבים שברגע שיהיו תביעות, יהיה מאוד קשה לבוא ולהוכיח באיזה שלב קרה הפגם.

מיכאל ביטון: למה?

מיכאל ביטון: יש לך תיעוד של מה שמסרת.

אייל דותן: כן, יש לי תיעוד של מה שמסרתי - - -

מיכאל ביטון: ואז אם מה שמסרת ייבדק והוא לא פגום, אז מה הבעיה?

אייל דותן: הבעיה בסעיף זה שהוא מחייב אותי גם לברר מול יתר - - -

מיכאל ביטון: לא, הוא לא מחייב אותך.

מיכאל ביטון: אתה מסרת מידע תקין.

מיכאל ביטון: תבעו אותך?

מיכאל ביטון: יש לך תיעוד של המידע התקין.

מיכאל ביטון: אתה בחוק מחויב לשמור את המידע הזה לזמן של תביעות, שבע שנים.

אייל דותן: אוקיי, אז קודם כל ההערה לפרוטוקול חשובה.

אייל דותן: לגבי החלק השני של בירור הפגם בין הצדדים, אולי שיהיה איזשהו מנגנון שייצור את הקשר בין הצדדים, כי אנחנו לא רואים איך זה קורה.

אייל דותן: נותן המידע, אין לו קשר לנותני השירות.

אייל דותן: האם במערכת יהיה איזשהו מנגנון לברר פרטים, להתקשרות בין הצדדים?

יובל טלר חסון: הקשר יהיה, אני מעריך, כי אתה יודע למי אתה מעביר.

יובל טלר חסון: אתה רואה את הסרטיפיקט.

אייל דותן: לא בדיוק שאני יודע למי אני מעביר.

אייל דותן: המערכת היא מערכת די אוטומטית.

מיכאל ביטון: זה אוטומטי.

אייל דותן: ההסכם מחייב אותנו שזה יהיה - - -

מיכאל ביטון: הוא מדבר על מנגנון בירור תקלות או אי הבנות, איזושהי יכולת דיאלוג בין מי שמספק את המידע למי שנתן את השירות.

יובל טלר חסון: יכולת הדיאלוג, כמובן שיש.

מיכאל ביטון: נניח הוא מסר מידע, מישהו נתן שירות, איזושהי אי הבנה.

מיכאל ביטון: הוא רוצה לברר עם הבנק.

מיכאל ביטון: רוצה להרים אליו טלפון, לשואל משהו על המידע הזה.

מיכאל ביטון: איך זה קורה?

יובל טלר חסון: מהבחינה הזאת, דווקא מה שהיה כן חשוב לנו להגדיר פה בחוק מעבר לדיני הנזיקין הקבועים הרגילים, זה את היכולת של לקוח לפנות גם למקור מידע וגם לנותן שירות בשביל שיסייע לנו בחלל הריק הזה.

יובל טלר חסון: דווקא מהבחינה הזאת אני חושב שהחוק נותן פתרון, אדוני היושב-ראש, את הסוגיה שדיברת עליה.

יובל טלר חסון: יש לו את הגישה, את מי שהוא יודע לדבר איתו מחר בבוקר בשביל שיבצע עבורו את הבירור, שכמובן מי שנמצא ממול זה נותן השירות.

מיכאל ביטון: השאלה אם יש עיגון למסלול הבירור הזה, עיגון פורמלי לאיך מתנהל הבירור הזה, או שזה רק יחסים בין חברות וארגונים והיגיון בריא ולהרים טלפון?

יובל טלר חסון: יש עיגון לגבי זה שהלקוח מול או מקור מידע או מול נותן השירות.

יובל טלר חסון: לזה יש עיגון בחוק.

יובל טלר חסון: את זה כתבנו בצורה מפורשת, שפנה לקוח לנותן השירות או למקור מידע, אותו אחד צריך לברר - - -

מיכאל ביטון: יש לך רעיון, אייל, מה עושים?

אייל דותן: מאחר ואין הסכם בין הצדדים, אז אולי לכל הפחות שתפרסמו איזושהי כתובת לבירור.

אייל דותן: שיהיה מקום שאנחנו יודעים שאם מתקשרים אליו, או מייל שאנחנו יודעים שצריכים לחזור אלינו.

מיכאל ביטון: מרכז המידע לבנקאות פתוחה שיפעל שלוש שנים מיום הרפורמה, עם ארבעה עובדים.

אייל דותן: אין לי מייל שאני יכול לפנות אליו, שאני יודע שצריכים לחזור אליי.

אייל דותן: נצטרך עכשיו לרדוף אחריהם.

אייל דותן: בעת מתן הרישיון אולי תפרסמו איזושהי כתובת מייל שאפשר לפנות לבירורים.

מיכאל ביטון: אמנם הכול ממוחשב אבל בני אדם רוצים אפשרות לחייג למישהו.

מיכאל ביטון: אייל, נהייתה בעיה אחרת.

אייל דותן: מה הבעיה?

מיכאל ביטון: היום אי אפשר לחייג לבנק.

אייל דותן: לא, אמרתי כתובת מייל.

מיכאל ביטון: זה בעיה קלה בכנף שאפילו הבנקים לא רוצים שתדבר איתם.

מיכאל ביטון: אופק, בקשה.

עודד אופק: תודה, אדוני.

עודד אופק: שני דברים שאני רוצה להתייחס אליהם.

עודד אופק: אחד, אכן היה דיון בישיבה הקודמת.

עודד אופק: אני רק חוזר ואומר שהסעיף הזה, נאמר במפורש שזה לא מוסיף אחריות מעבר לדיני הנזיקין הכלליים, וזאת נקודה שמאוד חשובה לנו כי כתוב כאן אחריות.

מיכאל ביטון: ולהציג את התפקידים, למרות שעשית את זה קודם.

מיכאל ביטון: יש לנו הרבה אנשים בזום, וגם ערוץ הכנסת משדר את זה בשידור חי.

מיכאל ביטון: אנשים רוצים לדעת מי מדבר.

עודד אופק: אני עו"ד מטעם איגוד חברות האשראי בלשכת המסחר.

עודד אופק: הנקודה השנייה, אני רק רציתי לחזק את האמירה שנאמרה כאן, זו הסיפה של סעיף ד' שאומר "לא היה נותן השירות או מקור המידע אחראי לפגם, ינקוט אמצעים סבירים כדי שהגורם האחראי לפגם ישפה או יפצה את הלקוח".

עודד אופק: לא מדובר כאן על לסייע בבירור הפגם, אלא ממש יסייע במיצוי האחריות והשיפוי.

עודד אופק: זו נקודה שאני אומר לכם בכנות כמשפטן, אני לא מבין איך אפשר ליישם את זה.

עודד אופק: איך מקור המידע אמור לנקוט אמצעים סבירים כדי שבסוף יחול שיפוי ממי שמגיע.

עמיהוד שמלצר: אמצים סבירים, מה שאתה יכול.

עמיהוד שמלצר: אתה יודע שאצלו נפל הפגם, אתה יכול לשלוח.

עמיהוד שמלצר: הגבלנו את זה באמצעים סבירים.

עמיהוד שמלצר: זה לא שאתה אחראי עכשיו לשלם במקומו או שאתה אחראי שהוא ישלם.

עודד אופק: יש לי נטייה ואני מבקש להציב את זה, פשוט לתת לכם את התחושה, מה שנקרא, מהשוק.

עודד אופק: בדרך כלל סעיף כזה יגרום למי שרוצה, פשוט לפנות לגוף ולהתחיל לגרום לו להביא לשיפוי או לאחריות של הגוף שאחראי לנזק, ולהגיד, לא נקטת באמצעים סבירים.

עודד אופק: להטיל את האחריות הזו על מקורות המידע זה נראה לי מעט קשה.

עודד אופק: היינו רוצים שהוועדה תשקול את זה מחדש.

עמיהוד שמלצר: אם אפשר רק על הנקודה הראשונה שלו, שהוא אמר שאנחנו לא משנים מדיני הנזיקין.

עמיהוד שמלצר: זה נכון שאנחנו לא משנים מדיני הנזיקין, אבל כן חשוב לנו להגיד שאם נותן שירות או מקור מידע יודע שהוא אחראי, אז שלא יטרטר את הלקוח.

עמיהוד שמלצר: כן הסעיף מחייב אותו לפצות.

עמיהוד שמלצר: אל תטרטר את הלקוח.

עמיהוד שמלצר: אם אתה יודע שאתה אחראי לפגם ולנזק, תפצה אותו.

עמיהוד שמלצר: אנחנו לא משנים מהאחריות אבל כן מטילים עליו חובה לעשות את זה לפני אפילו.

מיכאל ביטון: אבל הוא ביקש לשנות משהו.

מיכאל ביטון: יש מה לשנות?

עמיהוד שמלצר: בעינינו האמצעים הסבירים כן נותנים מענה.

מיכאל ביטון: המושג הזה מספק?

עמיהוד שמלצר: ולא מטיל אחריות כבדה מדי.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

מיכאל ביטון: בן קלינגר, צדק פיננסי, בזום, לסעיף 62.

בן קלינגר: תודה, אדוני היושב-ראש.

בן קלינגר: אני מעמותת צדק פיננסי.

מיכאל ביטון: כמה זמן העמותה הזאת קיימת?

בן קלינגר: העמותה קיימת להערכתי עשר שנים.

בן קלינגר: אני לא מהמייסדים, אז אני לא יודע בדיוק.

מיכאל ביטון: מי מממן אותה?

בן קלינגר: זה מהציבור כמו כל עמותה.

מיכאל ביטון: זה מימון ציבורי?

בן קלינגר: כן.

מיכאל ביטון: איך קורה המימון?

בן קלינגר: אני לא מוסמך לענות על השאלות האלה.

בן קלינגר: אני אבקש להתייחס ואם יש שאלות אחר כך על המבנה - - -

מיכאל ביטון: נהיית גורם ממשלתי?

מיכאל ביטון: כל עמותה שעולה, אנחנו עושים לה תחקיר לדעת מה הסיפור שלה.

מיכאל ביטון: כן, בקשה.

בן קלינגר: לגבי העבירה, ברגע שהחוק עובר, ובעצם חלק מהדברים האלה נחשבים עבירות, למשלScreen scraping, רציתי לדעת מה לוח הזמנים של זה?

בן קלינגר: הרי הרפורמה תיכנס בשלבים, בשלב הראשון עובר ושב.

בן קלינגר: האם זה אומר שה-Screen scraping נשאר איתנו לפחות עד אמצע 2023?

מיכאל ביטון: מה אתה אמרת, Screen מה?

בן קלינגר: Screen scraping, זה בעצם השיטה שבה הפינטקים משתמשים היום בשביל לקחת את המידע - - -

מיכאל ביטון: מלשון סריקה?

בן קלינגר: לגרוף.

יובל טלר חסון: הם עוברים על המסך ושואבים את המידע.

מיכאל ביטון: דולה נתונים.

בן קלינגר: נכון.

יובל טלר חסון: אדוני היושב-ראש, הנושא הזה נמצא בסעיף - - -

מיכאל ביטון: קלינגר, למה הערת את זה מוקדם?

מיכאל ביטון: אתה יוצא לבילוי או שאתה יכול לחכות?

יובל טלר חסון: אני פה אתכם עד הלילה.

יובל טלר חסון: היה כתוב על עבירות ולא הייתה התייחסות לנושא הזה.

מיכאל ביטון: הסעיף הזה, איזה מספר?

איתי עצמון: 74.

מיכאל ביטון: 74.

מיכאל ביטון: תמתין בסבלנות ותוכל להעיר את זה שוב.

מיכאל ביטון: עוד הערות לסעיפים 61, 62, 63?

לינור דויטש: אני רוצה להתייחס.

מיכאל ביטון: כן.

לינור דויטש: אני עו"ד, מנכ"לית לובי 99.

לינור דויטש: רק אני רוצה להתייחס לדבריו של נציג איגוד הבנקים, באופן כללי על המייל.

לינור דויטש: אני רק רוצה להגיד שיש פה עניין שיטתי שאני לא יודעת אם אתם שמים לב פה באורך הדיונים, זה שכל מה שקשור לחובות שחלות על הבנקים, מבקשים פחות, וכל מה שקשור לחובות על חברות פינטקים, מבקשים יותר.

לינור דויטש: יותר הכבדה, יותר רגולציה, שלנו יותר קשה ושלהם יהיה יותר קל.

מיכאל ביטון: אני לא חושד בך שאת אוהבת את הבנקים.

לינור דויטש: אין פה עניין של אהבה, יש פה עניין של ענייניות.

לינור דויטש: פשוט צריך לראות את השיטתיות של הדבר הזה.

לינור דויטש: כל מה שאתה מבקש חובה על חברות הפינטק, אנא ממך החל אותה גם על הבנקים שיתחילו גם הם בלענות לשירות ציבור ולענות לטלפונים.

לינור דויטש: זו הייתה הערה לתשומת לב.

מיכאל ביטון: הערה כללית למודעות.

לינור דויטש: כן.

מיכאל ביטון: כן, אייל.

אייל דותן: לא ביקשנו משהו שמחייב את הבנקים או מחייב צד אחד.

אייל דותן: בהחלט מחייב את כל הצדדים.

אייל דותן: מה שביקשתי, אם תעשו עבודתכם נאמנה, זה לטובת הלקוחות.

אייל דותן: אם הלקוח יפנה גם למקור המידע, למקור המידע יהיה את הכלים לברר את התלונה.

מיכאל ביטון: לא, הצורך באפשרות לכתובת טלפונית לבירור, בסך הכול אנחנו עושים פה רפורמה.

מיכאל ביטון: לא כולם הם דיגיטליים, לא כולם הם חיות אפליקציה.

מיכאל ביטון: אנחנו מדברים על דור מדבר של בני 60, 70, 80, 90 שלא יקפצו על העגלה, ורוצים מספר טלפון לדבר עם בן אדם, לשאול כמה שאלות.

מיכאל ביטון: זה דבר בכללי שהוא נחוץ באירוע הזה, שעוזר לאנשים.

מיכאל ביטון: אתה יודע, אם עושים רפורמה, עושים מוקד מידע, נכון?

מיכאל ביטון: האוצר עושה "הר הכסף" או משהו אחר, עושה מוקד מידע, ופה צריך איזה שנה-שנתיים של מוקד בירורים, הבהרות, עצה סביב הרפורמה של בנקאות פתוחה, אבל עוד נגיע לזה.

מיכאל ביטון: אין עוד הערות לסעיפים?

מיכאל ביטון: היועץ המשפטי, בקשה.

איתי עצמון: לגבי סעיף 61 רצינו לשאול לעניין סעיף קטן (ב), לשם מה בעצם נדרש הסעיף?

איתי עצמון: כי כבר יש הרי לאורך החוק בשורה של נושאים, הסמכה לרגולטורים לקבוע הוראות, וכאן בעצם נוצרת איזושהי הבחנה בין הוראות לפי החוק הזה ובין הוראות לפי דין אחר, לפי חוקים אחרים.

עמיהוד שמלצר: זה סעיף מחדד בעיקרו, מבהיר ומחדד לפחות לחלק מהדברים.

עמיהוד שמלצר: לעניין סעיף קטן (ד), זה סעיף שמוסיף דבר שלא היה פה, סמכויות פיקוח - - -

איתי עצמון: לא, אני מדבר על סעיף קטן (ב).

עמיהוד שמלצר: יש סעיפים כאלה שהוספנו אותם בסוף הפרקים של פרק ג' ופרק ד'.

עמיהוד שמלצר: חשבנו שנכון יהיה לחדד את זה שיש להם עוד סמכות אם הם רואים לנכון לקבוע הוראות.

עמיהוד שמלצר: אם לדעתכם זה מיותר - - -

איתי עצמון: לא, אנחנו לא אומרים שזה מיותר.

איתי עצמון: רצינו לדעת מה הסיבה לסעיף, ובין היתר גם מה היחס בין סעיף קטן (ב) לסעיף קטן (ג), שקובע שהשר גם ראשי להתקין תקנות בעניין מסוים ואז המאסדר ראשי לקבוע בהוראות המאסדר הוראות מפורטות.

איתי עצמון: בחלק מהסעיפים שבמבנה דומה, כתבתם "בכפוף לאותן תקנות" וכאן לא כתבתם.

איתי עצמון: זאת השמטה מקרית או שזה מכוון?

עמיהוד שמלצר: סעיף קטן (ב) זה סעיף של הבהרה, שמקנה למאסדרים סמכויות לקבוע הוראות גם בדברים שלא צוינו באופן מפורש.

עמיהוד שמלצר: הוא נכון לדעתנו.

עמיהוד שמלצר: סעיף קטן (ג) זה הערה שאני חושב שהערתם לנו בהתחלה וכן רצינו להוסיף את זה.

איתי עצמון: לא דנו בסעיף הזה.

איתי עצמון: לא יכולתי להעיר.

עמיהוד שמלצר: לא דנו בסעיף הזה אבל הייתה הערה שקיבלנו, וחשבנו להוסיף פה את זה, שההוראות המפורטות יהיו כמובן בכפוף לתקנות.

איתי עצמון: יש לנו עוד שאלה.

מרב תורג'מן: בדברי ההסבר לסעיף קטן (ב) כתוב שהמאסדרים יסבירו בנהלים את ההבחנה בין הוראות מאסדר מכוח החוק לבין הוראות מכוח חוקים אחרים, ואין לזה התייחסות בנוסח.

יובל טלר חסון: בסעיף 61 אני חושב שה"בכפוף לתקנות" כן נותנים מסגרת להוראות, לא?

מרב תורג'מן: לא, שההבחנה בין הוראות מאסדר מכוח החוק לבין הוראות מכוח חוקים אחרים.

מרב תורג'מן: ההבחנה בין הוראות מכוח הזה לבין חוקים שמקנים סמכויות למאסדרים מכוח החוקים האחרים.

עמיהוד שמלצר: זה באמת נאמר בדברי ההסבר.

עמיהוד שמלצר: את חושבת שזה צריך לעלות לרמת חקיקה?

עמיהוד שמלצר: האמירה פה הובהרה, שהמפוקחים השונים ידעו מה הבסיס להטלת העיצום הכספי, אז אם זה הוראות שאני קובע עכשיו מכוח החוק הזה, הם יוגדרו ככאלה ויובהרו שכאלה ויחודדו כאלה.

עמיהוד שמלצר: זה הבהרה כזאת בדברי ההסבר.

מרב תורג'מן: השאלה אם יכולה להיות הבחנה כל כך משמעותית שבעצם תיצור איזשהו אי התאמה או בלבול בעניין ההוראות.

מרב תורג'מן: אני לא מספיק מכירה את הסמכויות מכוח הדינים האחרים.

מרב תורג'מן: תבדקו ותחזרו אלינו.

עמיהוד שמלצר: נחזור אליך בהקשר הזה.

עמיהוד שמלצר: אנחנו נבדוק את השאלה הזאת.

קריאה: עו"ד אוראל שריקי מייעוץ וחקיקה תיתן מילה על זה, אם אפשר.

מיכאל ביטון: בבקשה, משרד המשפטים.

בן צבי: אני עו"ד ממשרד המשפטים.

בן צבי: באמת ההסבר לזה זה כמו שהסבירו פה לפניי, באמת איזשהו ניסיון להבחין בין ההוראות השונות ושבעצם יהיה ברור, בגלל שיש פה אפשרות להטיל עיצומים על הוראות מאסדר, שזה דבר לא כל כך מובן מאליו ושגם קיים אצל הרגולטורים הפיננסיים האחרים, בעצם צריך איזשהו הסבר של הרגולטורים לגבי איזה הוראות הן מכוח איזה חוק.

בן צבי: למשל, אם יש לבנק ישראל הוראות כלליות על פרטיות, אז תהיה איזושהי הבחנה מתי אתה נדרש לעמוד בהוראות הכלליות של הפרטיות ואיזה הוראות פרטיות חלות לעניין ה-API.

בן צבי: פשוט הבחנה שתעשה איזשהו סדר למפוקחים, וגם בהתאם יהיה ברור מכוח איזה הוראות אתה יכול להיות נתון לאיזה סנקציות כגופים מפוקחים.

בן צבי: זה הרציונל.

עמיהוד שמלצר: ממשיכים בהקראה?

מיכאל ביטון: כן, קדימה.

עמיהוד שמלצר: סייג לתחולת הוראות החוק 64.

עמיהוד שמלצר: (א) הוראות חוק זה לא יחולו על סוגי חשבונות המנויים בתוספת השתים עשרה לגבי המידע הפיננסי הכלול בהם.

עמיהוד שמלצר: (ב) ההוראות לפי חוק זה לא יחולו לגבי סוגי המידע כמפורט להלן:

עמיהוד שמלצר: מידע פיננסי המועבר למאגר נתוני אשראי לפי חוק נתוני אשראי וכל מידע שמקורו במאגר המועבר לאחר לפי החוק האמור;

עמיהוד שמלצר: מידע פיננסי שהוא חיובים וזיכויים של ספקים המבוצעים באמצעות כרטיסי חיוב, המועבר למאגד כהגדרתו בסעיף 7ב לחוק הבנקאות (שירות ללקוח) בהתאם להוראות הסעיף האמור.

עמיהוד שמלצר: (ג) השר, בהסכמת שר המשפטים ובהתייעצות עם הרשות והנגיד, רשאי לקבוע כי הוראות חוק זה לא יחולו על סוג מידע פיננסי נוסף על האמור בסעיף קטן (ב) המועבר לפי הוראות חוק אחר.

איתי עצמון: תקרא בבקשה גם את התוספת ה-12, שיש הפניה אליה בסעיף קטן (א).

עמיהוד שמלצר: תוספת שתים עשרה (סעיף 64(א) סוגי חשבונות שהוראות החוק לא יחולו לגביהם

עמיהוד שמלצר: חשבון המנוהל בידי אפוטרופוס של בעל החשבון.

עמיהוד שמלצר: חשבון שלגביו בעל החשבון לא הסכים, במסגרת הסכם ההתקשרות עם מקור המידע, כי יהיה ניתן לצפות במידע של הלקוח באמצעים מקוונים.

עמיהוד שמלצר: שמירת סמכויות 65.

עמיהוד שמלצר: אין בהוראות חוק זה כדי לגרוע מסמכויות הנתונות לפי דין לרשות ציבורית, ובכלל זה ללשכה המרכזית לסטטיסטיקה ולרשות לאיסור הלבנת הון ומימון טרור.

עמיהוד שמלצר: שינוי התוספות 66.

עמיהוד שמלצר: (א) השר רשאי, בצו, לתקן את התוספת הראשונה.

עמיהוד שמלצר: (ב) השר, לפי הצעת מאסדר מקור המידע או בהתייעצות עימו, רשאי, בצו, לתקן את התוספת השנייה, ורשאי הוא לקבוע בצו כאמור מאפייני מערכת שתשמש את כל מקורות המידע או סוג מסוים של מקורות מידע; ובלבד שצו כאמור לגבי מקורות מידע המפוקחים על ידי בנק ישראל ייקבע בהתייעצות עם הנגיד, ולעניין מערכת שבמועד קביעת הצו אינה נמצאת בשימוש בידי אחד ממקורות המידע המפוקחים כאמור – בהסכמת הנגיד.

עמיהוד שמלצר: (ג) השר, בהתייעצות עם הרשות ומאסדר מקור המידע, רשאי, בצו, לתקן את התוספת השלישית, ולעניין מקור מידע המפוקח על ידי בנק ישראל – הנגיד בהסכמת השר ובהתייעצות עם הרשות, ראשי לקבוע צו כאמור.

עמיהוד שמלצר: (ד) השר, בהתייעצות עם מאסדר נותן השירות רשאי, בצו, לשנות את התוספת הרביעית.

עמיהוד שמלצר: (ה) השר, בהתייעצות עם מאסדר נותן השירות ומאסדר מקור המידע, רשאי, בצו, לתקן את התוספת החמישית, ולעניין מקור מידע המפוקח על ידי בנק ישראל – השר, בהסכמת הנגיד ולאחר התייעצות עם מאסדר נותן שירות, רשאי לקבוע צו כאמור.

עמיהוד שמלצר: (ו) השר, בהסכמת שר המשפטים והנגיד ובהתייעצות עם המאסדר הנוגע בדבר, רשאי, בצו, לשנות את התוספות השישית, השביעית, השמינית והתשיעית, ובלבד שהסכום הבסיסי לפי התוספת השישית לא יעלה על 300,000 שקלים חדשים.

עמיהוד שמלצר: (ז) השר, בהסכמת שר המשפטים, רשאי, בצו, לשנות את התוספת העשירית.

עמיהוד שמלצר: (ח) השר, על פי הצעת הרשות או בהתייעצות עימה ובהסכמת משרד המשפטים, רשאי, בצו, לשנות את התוספת האחת עשרה.

עמיהוד שמלצר: (ט) השר, בהתייעצות עם מאסדר מקור המידע, רשאי, בצו, לשנות את התוספת השתים עשרה, ולעניין מקור מידע המפוקח על ידי בנק ישראל – הנגיד, בהסכמת השר, רשאי לקבוע צו כאמור.

איתי עצמון: תקרא בבקשה גם את התוספת הראשונה, השנייה והרביעית.

עמיהוד שמלצר: תוספת ראשונה (ההגדרה "הוראות מאסדר" שבסעיף 1) הוראות מאסדר לעניין מאסדר של גוף שנקבע בתקנות תוספת שנייה (ההגדרה "מערכת הממשק למידע פיננסי" שבסעיף 1) מאפייני מערכת הממשק למידע פיננסי

עמיהוד שמלצר: הזדהות נותן השירות בפני מקור המידע נדרשת בכל פנייה של נותן השירות למקור המידע לשם גישה למידע פיננסי המצוי אצלו, ונעשית באמצעות תעודה חתומה דיגיטלית (סרטיפיקט) שהנפיק מאסדר נותן השירות לצורך קבלת גישה כאמור.

עמיהוד שמלצר: תוספת רביעית (ההגדרה "מוצר או שירות דומה" שבסעיף 25(ד)(1)(ב)) סוגי מוצרים או שירותים

עמיהוד שמלצר: סעיף 64 עוסק בסייגים להוראות החוק.

עמיהוד שמלצר: קיימים סוגי חשבונות שעלולה להיות בעייתיות מסוימת במתן הגישה אליהם, או בשל זהות הבעלים שלהם או בשל מבנה ההסכמות או מטרת החשבון, ועל כן מוצע לקבוע שהחובה להנגיש מידע לגביהם לא תחול.

עמיהוד שמלצר: סוגי החשבונות שפירטנו, אחד, חשבון שבעליו הוא קטין – חשבון כזה, לצורך מתן גישה או לצורך ביצוע פעולות נדרש גם אישור של בגיר.

עמיהוד שמלצר: זה מורכבות טכנולוגית, לכן אנחנו מציעים שבשלב הזה החוק לא יחול לגבי חשבון כזה.

עמיהוד שמלצר: חשבון המנוהל בידי אפוטרופוס של בעל החשבון – באופן דומה יש גם שאלה מהותית מי רשאי לתת כאן את ההרשאה.

עמיהוד שמלצר: יש כאן גם בעיה של מבנה ההסכמות והצורך לקבל מספר הסכמות.

עמיהוד שמלצר: המורכבת הזאת, גם מהסיבה הזאת אנחנו מבקשים שלא להחיל את החוק על חשבונות כאלו.

עמיהוד שמלצר: נציין שהוראות חוק הניידות גם לא חלים לגבי שני החשבונות האלה.

עמיהוד שמלצר: סעיפים 3 ו-4, 3 – מדובר בחשבון שבעל החשבון במסגרת הסכם ההתקשרות אמר שהוא לא יבצע פעולות באתר האינטרנט, ולכן אז גם אי אפשר לתת את הרשאת הגישה.

עמיהוד שמלצר: סעיף 4 אומר שהבעלים של חשבון ביקש שבכלל לא ניתן יהיה לגשת למידע הזה.

עמיהוד שמלצר: לא רק לבצע פעולות, אלא גם לא לצפות באתר של מקור המידע, לכן לגבי שני החשבונות האלו לא ניתן יהיה לתת הרשאת גישה.

איתי עצמון: סליחה שאני קוטע.

איתי עצמון: אם הוראות החוק לא יחולו, אז איך ניתן יהיה להפעיל אכיפה במקרה של הפרה?

עמיהוד שמלצר: כוונתנו היא שלא יהיה חובה להנגיש לגביהם מידע.

איתי עצמון: זה לא כל כך ברור.

איתי עצמון: כתבתם - חשבון שלגביו בעל החשבון לא הסכים כי ניתן לתת לגביו הרשאת גישה", אבל אם ביצעו איזושהי הפרה, אז בעצם איך ניתן יהיה לאכוף?

עמיהוד שמלצר: יכול להיות שצריך לחדד פה את המילה "הרשאת גישה", ולחדד את זה בזה שזה פעולות.

עמיהוד שמלצר: לאו דווקא הרשאת גישה, כי הרשאת גישה מפנה אותנו להגדרה, ולא לזה התכוונו.

עמיהוד שמלצר: הכוונה היא שהוא לא יכול לבצע פעולות באופן מקוון.

איתי עצמון: כן, אז יכול להיות שאולי לא נכון לכתוב – סוגי חשבונות שהוראות החול לא יחולו לגביהם, אלא לחדד את מה שאתה אמרת.

מרב תורג'מן: שאין חובה להנגיש מידע לגבי סוגי החשבונות האמורים.

יובל טלר חסון: לא בטוח שזה מספק, כי אז מה קורה אם הוא הנגיש מידע?

יובל טלר חסון: האם החוק הזה חל עליו או לא חל עליו?

יובל טלר חסון: אנחנו צריכים לחדד את הנקודה הזאת.

מרב תורג'מן: אם יש איסור, אז גם - - -

יובל טלר חסון: לא, אין איסור.

יובל טלר חסון: אומרים, חובת הנגשה לא תחול עליו.

יובל טלר חסון: אני חושב שהנוסח הזה הוא יותר כולל.

יובל טלר חסון: הוא אומר, החוק הזה לא חל לגבי הסוג הזה של החשבונות.

איתי עצמון: כן, אבל מה שאני שואל הוא, אם יש הפרה, כלומר אם בכל זאת המידע הזה הונגש למרות שבעל החשבון לא הסכים, אז אם אתם שהוראות החוק לא יחולו, אז אין אכיפה בכלל.

איתי עצמון: אתם בעצם מוציאים את זה מתחולת החוק.

עמיהוד שמלצר: שמה, שמקור המידע הנגיש מידע למרות - - -

איתי עצמון: הכותרת של התוספת היא "סוגי חשבונות שהוראות החוק לא יחולו לגביהם".

איתי עצמון: כל הוראות החוק לא יחולו, אז אם יש הפרה ואם למשל כן ניתנה גישה למרות שבעל החשבון לא הסכים, אז לא תוכל להתבצע אכיפה מכוח החוק כי הוא לא חל.

איתי עצמון: צריך לחדד את הנקודה הזאת, להבהיר את מה שאתה אמרת וככה לתת מענה לבעיה שאני העליתי, כי אני חושב שתהיה בעיה באכיפה.

עמיהוד שמלצר: בסדר.

מיכאל ביטון: כמובן שהתוספות יגיעו לאישור ועדת כלכלה, למעט תוספת ראשונה ושנייה.

עמיהוד שמלצר: עוד לא הסברנו.

עמיהוד שמלצר: נגיע לשם עוד שנייה.

מיכאל ביטון: כן, תמשיכו.

עמיהוד שמלצר: סעיף קטן (ב) מדבר על סוגי העברות מידע, רשימה של מידעים שיש חובה להעביר אותם לפי חוק אחר, וההעברה שלהם מוסדרת בחוקים האלה.

עמיהוד שמלצר: הסעיף מבהיר שהחוק לא יחול לגבי העברות מידע אלה.

עמיהוד שמלצר: הן לא אמורות לחול בגלל שהם לא מועברים במסגרת הממשק.

עמיהוד שמלצר: אני אפרט את המידעים האלה.

עמיהוד שמלצר: יש חובה להעביר אותם ולכן אנחנו לא רואים צורך.

עמיהוד שמלצר: התכלית כבר מתקיימת לעניינם ולא רואים צורך להחיל את הוראות החוק.

עמיהוד שמלצר: בפסקה 1 מדובר על העברת מידע לפי חוק הבנקאות, מידע שעובר בין הבנקים במסגרת הניידות, מידע על אודות יתרת עו"ש שבנק חייב להעביר לשם מתן אשראי, ומידע בעניין עסקאות של לקוח בכרטיסי חיוב, שעובר בין המנפיק לבין הבנק לבקשת לקוח.

עמיהוד שמלצר: סעיף 2 מדבר על העברת מידע לפי חוק נתוני אשראי, מידע שעובר בין הבנקים למאגר, בין - - - אשראי לנותני אשראי.

עמיהוד שמלצר: אלה העברות מידע שמוסדרות בחוקים אחרים והחוק לא יחול לגביהם.

עמיהוד שמלצר: פסקה 4 זה על העברת מידע לפי חוק ייעוץ, שיווק ומערכת סליקה פנסיוניים דרך מערכת הסליקה הפנסיונית.

עמיהוד שמלצר: 6 זה מידע שמועבר למאגד לפי חוק הבנקאות, מידע בעניין חיובים וזיכויים, שמוטלת חובה על סולקים להעביר למאגדים.

עמיהוד שמלצר: מאגדים זה גוף מפוקח בידי הממונה על שירותים פיננסיים - - - סעיף ג' מקנה סמכות לשר, בהסכמת שר המשפטים ובהתייעצות עם הרשות והנגיד לקבוע שהוראות החוק לא יחולו לגבי מידעים אחרים שמועברים מכוח חוק אחר.

עמיהוד שמלצר: סעיף 65 מבהיר שהחוק לא יחול לגבי רשות ציבורית שרשאית לאסוף מידע לפי דין, כדוגמת רשות לאיסור הלבנת הון והלמ"ס, הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.

עמיהוד שמלצר: סעיף 66, עניינו בשינוי התוספות.

עמיהוד שמלצר: התוספת הראשונה מדברת על הגדרת הוראות מאסדר לגבי גופים שיתווספו בהמשך.

עמיהוד שמלצר: במסגרת החוק קיימת סמכות להוסיף מקורות מידע נותני שירות שלא יצטרכו רישיון ויהיה די באישור של המאסדר שלהם, וגופים פיננסיים שניתן יהיה להעביר להם מידע - - - , כולם גופים מפוקחים שהמאסדר שלהם רשאי לקבוע להם הוראות במסגרת החוק הזה, אז במקרה של הוספת גופים אלו, השר יפרט בתוספת מכוח איזה סעיף עיקרי המאסדר שלהם יקבע לגביהם הוראות.

עמיהוד שמלצר: סעיף קטן (ב) עוסק בתוספת השנייה, שם מצוינים המאפיינים של מערכת הממשק, היינו המערכת שבאמצעותה מקורות המידע חייבים להנגיש מידע לנותן השירות, ושנותן השירות אוסף באמצעותה את המידע.

עמיהוד שמלצר: השר יוכל לתקן את התוספת ולקבוע מאפיינים של מערכת, לרבות לעניין סוג מסוים של מקורות מידע, כאשר אם מדובר במקורות מידע שמפוקחים על ידי בנק ישראל, הוא יצטרך להתייעץ על זה עם הנגיד, ואם מדובר במערכת חדשה שאף אחד מהשחקנים אינו משתמש בה, מה שעלול להיות כרוך בעלויות גבוהות, הוספת המאפיינים והמערכת תצטרך להיות בהסכמה של הנגיד.

עמיהוד שמלצר: סעיף (ג) עוסק בתוספת השלישית, שם מפורטים סלי המידע שמקור מידע חייב להנגיש, וניתן סמכות לקבוע סלי מידע נוספים ולהרחיב את סוגי המידע.

עמיהוד שמלצר: בתוספת הרביעית קבועים קטגוריות של מוצרים ושירותים, שכל מה שנכלל בהם נחשב כמוצר או שירות דומה.

עמיהוד שמלצר: זה רלוונטי לעניין סעיף ההדדיות, 25(ד)(1) וסעיף ניגוד העניינים, סעיף 31.

עמיהוד שמלצר: כרגע קבועה שם קטגוריה של מוצרים שעניינם השקעה לטווח בינוני וקצר.

עמיהוד שמלצר: בתוספת החמישית קבועות הוראות לעניין התמורה שמקור מידע יוכל לגבות מנותן השירות, וניתנת סמכות לתיקון או לשינוי של התוספת.

עמיהוד שמלצר: התוספת השישית עוסקת בהגדרת הסכום הבסיסי לעניין הטלת עיצומים.

עמיהוד שמלצר: בתוספת השביעית, שמינית ותשיעית מנויות הפרות של נותן שירות, מקור מידע וגוף פיננסי, שבגינן ניתן להטיל עיצום כספי על אותם גופים.

עמיהוד שמלצר: סעיף קטן (ז) עוסק בתוספת העשירית, שזה סעיפי החיקוק של מנגנון הטלת עיצום על גופים שיתווספו לתחולת החוק לאחר חקיקתו.

עמיהוד שמלצר: בתוספת האחת עשרה, סעיף קטן (ח) מנויות הפרות שיאכפו בידי ועדת אכיפה מינהלתית של הרשות.

עמיהוד שמלצר: סעיף קטן (ט) עוסק בתוספת השתים עשרה ששוחחנו עליה כרגע, שזה סוגי החשבונות שהוראות החוק לא יחולו לגביהם.

יובל טלר חסון: אני רק אוסיף לגבי הסיפור של התוספות שאדוני היושב-ראש כבר התייחס אליו.

יובל טלר חסון: אני חושב שיש פה שונות בין התוספות.

יובל טלר חסון: יש תוספות שנשמח לראות את אישור ועדת הכלכלה לגביהן, ויש תוספות שבעינינו הן טיפה יותר טכניות ולכן עדיף להשאיר את הגמישות בידי השר.

איתי עצמון: כפי שאמר היושב-ראש על התוספת הראשונה והשנייה, אנחנו לא חושבים שהכרחי להביא אותה לאישור ועדת הכלכלה.

איתי עצמון: לגבי השאר, לרבות התוספות שעוסקות בעיצומים כספיים, בוודאי ובוודאי שהן צריכות להגיע לאישור ועדת הכלכלה.

איתי עצמון: יכול להיות שלגבי התוספת הרביעית זה לא הכרחי, לעניין הגדרת מוצר או שירות דומה, אבל מעבר לכך אני חושב שצריך אישור ועדת הכלכלה.

מיכאל ביטון: וסוגי החשבונות שלא יחול עליהם - - -

מרב תורג'מן: בוודאי.

מיכאל ביטון: אוקיי.

איתי עצמון: אישור ועדה למעשה לגבי כל התוספות למעט הראשונה, שנייה ורביעית.

יובל טלר חסון: לגבי התוספת השלישית, פשוט בגלל הטכניות שלה, שיש בה הרבה דברים.

מיכאל ביטון: אתה נאבק על תוספת טכנית, יובל?

איתי עצמון: זה דווקא נושא מאוד מהותי.

יובל טלר חסון: מה שמהותי זה התחילה והתכולה שלו ולא בהכרח מה נמצא בתוך כל סל.

מיכאל ביטון: הסתייגותך לא התקבלה, יובל.

עמיהוד שמלצר: רק שאלה.

עמיהוד שמלצר: תוספת עשירית זה רק ממש חיקוקים שמפנים, ואם אנחנו מוסיפים - - -

מרב תורג'מן: זה גם מנגנון העיצום הכספי שמוסיפים - - -

אורית שרייבר: גוף מפוקח, זה מכיל את המנגנון של העיצום הכספי של המפקח - - -

מיכאל ביטון: מה זה כל התוספות האלה, זה דיון אחד בוועדת כלכלה, לא?

מיכאל ביטון: דיון טכני.

איתי עצמון: זה בעצם הציון של הוראות החיקוק הרלוונטי - - -

מיכאל ביטון: אז תגיד מה יבוא ומה לא יבוא לוועדה.

איתי עצמון: למעט תוספות ראשונה, שנייה, רביעית ועשירית, כל התוספות באישור הוועדה.

מיכאל ביטון: בסדר גמור.

מיכאל ביטון: הערות על 64, 66 של היועצים המשפטיים.

איתי עצמון: לגבי התוספת השתים עשרה, מעבר להערה שכבר הערתי, אנחנו לא בטוחים שלגבי ההחרגה של חשבונות של קטינים וחשבונות שמנוהלים על ידי אפוטרופוס, ראוי שזה יהיה בתוספת ולא בחוק.

איתי עצמון: המנגנון הוא שינוי לא בחקיקה ראשית אלא באישור ועדה.

איתי עצמון: למה בעצם לא לכתוב את זה פה בגוף החוק?

עמיהוד שמלצר: אפשר לחשוב על זה.

מרב תורג'מן: איך זה כתוב בחוקים האחרים?

חן פליישר: בחוק הניידות עשינו את זה בכללים של הנגיד על מנת שאם תהיה אפשרות להרחבה בהמשך, אז שלא נצטרך לעבור שלוש קריאות.

חן פליישר: אני חושבת שזה כן מתאים כי המנגנון יותר גמיש.

מרב תורג'מן: גם חשבונות קטינים ואפוטרופוס?

עמיהוד שמלצר: רק צריך לחדד שבעיניי לפחות המניעה בקטין, היא לא מהותית לחוק הזה אלא היא יותר האם יש מנגנון בעיניי שהוא יותר טכנולוגי, שניתן בהסכמה.

מרב תורג'מן: מבקשים הסכמה מקטין.

עמיהוד שמלצר: כמו שמבקשים ממנו הסכמה על פעולות אחרות שהוא מבצע בחשבון.

איתי עצמון: כל מה שאמרנו, שראוי להעביר את זה לגוף החוק.

איתי עצמון: אנחנו לא מתנגדים לעצם ההחרגה.

עמיהוד שמלצר: מה שאני אומר, שזה מאוד תלוי טכנולוגיה.

עמיהוד שמלצר: לצורך העניין, אם יש טכנולוגיה טובה של קבלת הרשאת גישה שמערבת לא רק את הקטין אלא גם את האפוטרופוס של הקטין או את מי שאחראי עליו - - -

איתי עצמון: ההליך הוא אחר.

איתי עצמון: בכל זאת הליך של חקיקה ראשית, כמו שאנחנו יודעים, הוא הליך אחר גם בתוך הממשלה וגם פה בכנסת.

איתי עצמון: זה לא חקיקת משנה שמגיעה לאישור ועדה.

איתי עצמון: אנחנו חשבנו שנכון יותר שזה יהיה בגוף החוק לגבי שני המרכיבים האלה, שני סוגי החשבונות.

עמיהוד שמלצר: זה פשוט אומר שאם אנחנו מוציאים את המנגנון הטכנולוגי שמניח גם את דעתכם בהקשר הזה, אנחנו לא מצליחים לעשות את זה, אלא בשלוש קריאות.

עמיהוד שמלצר: אם המניעה כרגע היא מניעה מהותית של חשבונות קטינים, לא משנה מה נעשה, אנחנו לא נוכל להכניס אותם לתוך האירוע הזה, זה משהו אחר.

איתי עצמון: אתה צופה שבשנים הקרובות זה יקרה בכלל?

איתי עצמון: יש היתכנות להחלה של החוק על סוגי החשבונות האלה?

עמיהוד שמלצר: לא יודע להגיד לך משהו קונקרטי מחר.

עמיהוד שמלצר: אני אשמח לבדוק את הנושא הזה.

מיכאל ביטון: זה סיכום טוב.

מיכאל ביטון: משהו לבדיקה זה גם טוב.

מיכאל ביטון: לא הכול אנחנו יודעים עכשיו.

מיכאל ביטון: עוד?

איתי עצמון: כן.

איתי עצמון: לגבי סעיף 65, למה בעצם לא קבעתם סעיף שמירת דינים כללי?

איתי עצמון: בלא מעט דברי חקיקה יש סעיף שמירת דינים שקובע שאין בהוראות חוק זה כדי לגרוע מהוראות לפי כל דין, ובכלל זה, אפשר לכתוב, מסמכויות הנתונות לפי דין לרשות ציבורית.

רוני בקמן: אני מרשות ניירות ערך.

רוני בקמן: קיימנו שיח גם עם רשות איסור הלבנת הון וגם עם הלמ"ס, והם מאוד ביקשו שהדברים יכתבו במפורש כדי שלא יהיה ספק ולא ייווצר פה שאלות בנוגע למקורות המידע למשל.

איתי עצמון: לא הצעתי למחוק את מה שכתבתם.

איתי עצמון: שאלתי למה לא הרחבתם, למה לא קבעתם סעיף שמירת דינים כללי?

עמיהוד שמלצר: גם במקום 64 או רק לעניין 65?

איתי עצמון: סעיף 65.

עמיהוד שמלצר: חשבנו שזה הדרך הנכונה.

איתי עצמון: אני מציע שתבדקו.

עמיהוד שמלצר: גם שמירת דינים כללי וגם מה שכתוב פה, או ששמירת דינים כללי פשוט כנוסח כללי?

איתי עצמון: אפשר סעיף שמירת דינים כללי.

איתי עצמון: לא פעם אנחנו מפרטים, כלומר שמים איזשהו דגש על הוראות מסוימות שיש איזשהו חשש שיסתרו את החוק הזה.

עמיהוד שמלצר: נבדוק.

מיכאל ביטון: קדימה, 67, 68.

עמיהוד שמלצר: ביצוע ותקנות 67.

עמיהוד שמלצר: (א) השר ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות לביצועו.

עמיהוד שמלצר: (ב) תקנות לפי חוק זה לעניין נותני שירות או מקורות מידע, יכול שיינתנו דרך כלל או לסוגים של נותני שירות או מקורות מידע; נקבע בחוק כי תקנות כאמור יותקנו בהתייעצות עם מאסדר נותן השירות או מאסדר מקור המידע, תיעשה ההתייעצות עם מאסדר נותן השירות או מאסדר מקור המידע, הנוגע בדבר.

עמיהוד שמלצר: תיאום בין מאסדרים ושמירה על אחידות 68.

עמיהוד שמלצר: (א) ביקשה הרשות לקבוע הוראות מאסדר לפי חוק זה שיחולו לגבי נותני שירות שהם גם גופים המפוקחים על ידי הממונה על שוק ההון, ביטוח וחיסכון או על ידי המפקח על נותני שירותים פיננסיים, תעשה כן לאחר התייעצות עם הממונה או המפקח כאמור או מי שהם הסמיכו לכך; הממונה, המפקח או מי שהסמיכו לכך כאמור, יגיש את עמדתו בתוך עשרה ימים ממועד פניית הרשות לקיום ההתייעצות; לא הוגשה העמדה כאמור במועד, רשאית הרשות לקבוע את הוראות המאסדר בלא התייעצות עם הרשות.

עמיהוד שמלצר: (ב) השר רשאי, אם מצא כי נכון לעשות כן לשם שמירה על אחידות בהוראות החלות על גופים שונים המפוקחים על ידי מאסדרים שונים או החלות על גוף אחד המפוקח על ידי יותר ממאסדר אחד, להתקין תקנות בעניינים שבהם ניתנה סמכות למאסדר לקבוע הוראות מאסדר לפי סעיפים 21(ב) 24(2), 29(ז), 31(ד)(4), 34(ב) למעט פסקאות (1) ו-(2) על הסעיף האמור, 36(א)(5) ו- 47(א)(3) או (4); תקנות לפי סעיף קטן זה יותקנו בהתייעצות עם מאסדר נותן השירות או מאסדר מקור המידע, לפי העניין, ולעניין תקנות לפי סעיף 24(ב) – גם בהתייעצות עם שר המשפטים, ותקנות לפי סעיפים 29(ז) ו-34(ב) – גם בהסכמת שר המשפטים; קבע השר תקנות בעניינים כאמור רשאי המאסדר לתת הוראות באותם עניינים בכפוף לתקנות שקבע השר.

עמיהוד שמלצר: סעיף 67 הוא סעיף שמקנה סמכות לקבוע תקנות ביצוע שעניינם יותר דברים טכניים ממהותיים, כאשר סעיף (ב) מבהיר שניתן יהיה לקבוע גם תקנות בהתאם לסוג נותני השירות או מקורות המידע, וכי במקרה שהשר צריך להתייעץ עם מאסדר נותן השירות או מקור המידע, הכוונה היא שהוא יתייעץ עם אותו מאסדר רלוונטי.

עמיהוד שמלצר: לדוגמה, נניח שהוא קובע מי פטור, יש תקנות שהוא יכול לתת פטור למישהו, אז צריך להתייעץ עם המאסדר של אותו גוף שהוא רוצה לתת לגביו פטור.

עמיהוד שמלצר: סעיף 68(ב), קיימים גופים בעלי רישיונות שלשם מתן השירות יידרשו ברישיון מרשות ניירות ערך לצורך תיאום ומניעה של כפל, מוצע לקבוע שהרשות בטרם קביעת הוראות מאסדר שיחולו לגבי אותם גופים, תתייעץ עם אותם מאסדרים רלוונטיים, שזה הממונה על שוק ההון, ביטוח וחיסכון או המפקח על נותני שירותים פיננסיים, לפני קביעת ההוראות.

עמיהוד שמלצר: סעיף קטן (ב) עוסק בתיאום אחר על ידי השר, ודיברנו עליו, בנוגע לארביטראז' רגולטורי.

עמיהוד שמלצר: מאחר שיש מספר רגולטורים שמפקחים על הגופים השונים, אם על נותני השירות, אם על מקורות המידע או על הגופים הפיננסיים, קיים חשש לארביטראז' בהוראות ושונות בין ההוראות שיקבע כל מאסדר, על כן הסעיף קובע במפורש סמכות לשר לקבוע תקנות במקרה שהוא מצא לנכון לעשות כאן לשם שמירה על אחידות בהוראות.

עמיהוד שמלצר: אנחנו לא קבענו את זה לגבי כל ההוראות שמאסדרים יכולים לקבוע, אלא עברנו סעיף-סעיף וחיפשנו את אותם סעיפים מהותיים שבהם סברנו שלא נכון שיהיו לגביהם הוראות שונות.

איתי עצמון: ולגבי השאר כן נכון שיהיו הוראות שונות?

עמיהוד שמלצר: זה פחות מהותי .

עמיהוד שמלצר: כן חשבנו שנכון לאפשר שונות מסוימת בדברים שהם לא כל כך מהותיים ולא ראינו בהם בעיה קרדינלית.

עמיהוד שמלצר: אני יכול לפרט מה בדיוק הסעיפים שכן.

עמיהוד שמלצר: אני אגיד מה הסעיפים שכן חשבנו.

עמיהוד שמלצר: 21(ב) עוסק בשאלה מה מוגדר כשימוש עצמי שלא חל לגביו חובת אמון.

עמיהוד שמלצר: מאסדר נותן שירות יכול לקבוע.

עמיהוד שמלצר: קבענו שהשר יכול לקבוע הוראות לעניין זה.

עמיהוד שמלצר: 24(ב) זה הוראות לנותן שירות לעניין קבלת טובת הנאה מאחר בקשר עם השירות, סעיף חשוב לעניין מניעת ניגוד העניינים.

עמיהוד שמלצר: סעיף 29(ז) עוסק בהוראות לעניין העברת מידע לאחר, אופן העברה והתנאים להעברה.

עמיהוד שמלצר: 31(ד)(4) נותן סמכות למאסדר לקבוע מי הוא צד קשור לעניין סעיף ניגוד העניינים.

עמיהוד שמלצר: 34(ב), קבענו שזה למעט פסקאות 1 ו-2, קובע הוראות של מאסדר לעניין אבטחת מידע.

עמיהוד שמלצר: 36(א)(5), הוראות שיחולו על נותן שירות בעניין אופן השימוש במערכת ב- SLAהזה, שגם כן אנחנו רוצים להטיל על נותן שירות, שלא יטריח מדי או ישלח יותר מדי פניות במערכת, ו-47(א)(3) או (4) זה הוראות לגבי מקור מידע, אופן הזדהות של נותן שירות אל מול מקור המידע וחובות לעניין רמת השירות שמקור המידע חייב לתת לנותן השירות.

מיכאל ביטון: הערות פה?

מיכאל ביטון: כן, אופק.

עודד אופק: כמה דברים, אדוני.

עודד אופק: אני מאיגוד חברות האשראי.

עודד אופק: בחרו בפינצטה את הסעיפים הספציפיים, שתהיה תחולה אחידה.

עודד אופק: אני חושב שהעלינו את ההערה הזאת גם תוך כדי הדיונים.

עודד אופק: ביקשנו שתהיה אפשרות לגבי כל ההוראות, למנוע ארביטראז' רגולטורי.

עודד אופק: קשה כרגע להתייחס לשלושה סעיפים פרטניים מתוך כל החוק הזה, ולומר, אלה הסעיפים המהותיים ביותר כדי למנוע בהם ארביטראז'.

עודד אופק: ארביטראז' יכול לבוא לידי ביטוי בדבר הכי קטן ובסוף להשפיע בצורה הכי קשה, ולכן היינו מבקשים כן לשקול את זה שוב.

עודד אופק: נקודה נוספת שהייתי מבקש אולי לשקול מהוועדה, זה התייעצות לא רק עם כל הגופים שמנויים כאן, אלא לפני שמחילים איזושהי אסדרה, אז גם התייעצות עם רשות התחרות.

עודד אופק: נקודה אחרונה שיכול להיות שאתם פשוט תציינו שזה כך ואז לא יהיה כל קושי, שזה בעצם לפני שמתייעצים בין הרגולטורים, גם שיאפשרו לשחקנים עצמם להביע את עמדתם או דעתם.

עודד אופק: אני מניח שזה בילד אין אבל רק הייתי שמח לשמוע את זה כמובן, כי השחקנים צריכים גם לומר את דעתם לפני שמחילים עליהם את ההוראות.

עודד אופק: תודה.

מיכאל ביטון: תודה, אופק.

מיכאל ביטון: יאיר אבידן, המפקח על הבנקים, מבקש לומר כמה דברים.

מיכאל ביטון: הוא לא עלה פה בדיוני הוועדה.

מיכאל ביטון: גם אם הם דברים כלליים, כדמות משמעותית.

מיכאל ביטון: נמצאת איתנו גם ענת גואטה שגם כשהיא תרצה לומר כמה דברים כלליים, היא תוכל.

מיכאל ביטון: בבקשה, יאיר אבידן.

יאיר אבידן: שלום לכולם וערב טוב, אני מודה לכם על הזכות שנתתם לי.

יאיר אבידן: אני מבין שאני קצת נכנס לדיון בשלב ההקראה.

יאיר אבידן: לא היה לי הזדמנות, אז אני אשתדל לעשות את זה ממש בקצרה, משהו כמו 12 משפטים שאני ספרתי, שאני רוצה לומר.

יאיר אבידן: אני מתנצל מראש אם על חלק מהדברים דיברתם, אבל כמו שאמרת, כבוד היו"ר, אנחנו בהחלט עסוקים בזה הרבה זמן ואני שמח שהוועדה תשמע את זה גם מפי.

יאיר אבידן: בנק ישראל והפיקוח על הבנקים, נושא הבנקאות הפתוחה זה פרויקט הדגל.

יאיר אבידן: אנחנו עובדים בזה שנים רבות.

יאיר אבידן: ללא הפעילות המקדימה של שנים רבות, לא הייתה מוכנות היום למערכת ובטח בתקופת החקיקה, לבוא ולדבר על מועדים כל כך קרובים באופן יחסי, גם אם חלק מהמועדים שנקבעו כרגע, הם יותר ארוכים ממה שאנחנו קבענו בחקיקת המשנה בצורת - - - .

יאיר אבידן: אני גם אומר את זה כדי להסיר איזה שהן עננות כאלה ואחרות שיש.

יאיר אבידן: באים ואומרים שבין אם הפיקוח על הבנקים או הבנקים רוצים לדחות את החקיקה.

יאיר אבידן: הפעילות שהבנקים והפיקוח על הבנקים עשו היום, ואני הלוביסט של הבנקים, בעיקר בנק ישראל והפיקוח על הבנקים כמובן בסיוע אחרים, הביאו את המוכנות של המערכת שהיא עומדת בקו הראשון והיא מוכנה לפעילות ובחלקה כבר היא פועלת כיום.

יאיר אבידן: כל הראיה הכוללת של כל הנושא הזה בא ממקום אחד ורק ממקום אחד, זה בסופו של דבר לאפשר את רווחת הצרכן.

יאיר אבידן: הדחיות הנקודתיות שקורות פה ושם הן חסרות משמעות במונחי הטווח הארוך.

יאיר אבידן: יחד עם זה אנחנו רואים שקיימת חשיבות גדולה גם בראיית רווחת הצרכן.

יאיר אבידן: בסך הכול המוצרים הבנקאיים הם לא כל המוצרים הפיננסיים, לבוא ולפעול להרחבת היריעה למה שנקרא Openfinance, דהיינו להרחיב ככל שניתן כבר בתהליך החקיקה הזה, גם אם זה בלוחות זמנים רחוקים באופן יחסי ודחויים, אבל לאפשר למעשה או לחייב את כל מי שהוא יצרן מוצר פיננסי, שאנחנו כאזרחים מנהלים אותו במקומות אחרים, שהוא יהיה חלק מאותו אקוסיסטם, דהיינו במקום Open banking להפוך אותו ל-Openfinance.

יאיר אבידן: אני יודע שזה עלה אבל אני מרגיש את עצמי מחויב לפחות להגיד את עמדתי.

יאיר אבידן: הנושא הזה נדון ארוכות עם כל השחקנים שסביב השולחן, כולל אגף תקציבים.

יאיר אבידן: אני יודע שזה נכון וזה גם כנראה הוכרע, אבל אנחנו רואים בהחלט בעייתיות מאוד גדולה בעולמות כפי שנכנס היום בתוך החקיקה הנושא של ניגוד עניינים ותיווך, ודווקא לא מעמדת הראיה של הבנקים אלא דווקא מעמדת הראייה של רווחת הצרכן.

יאיר אבידן: הוחלט, ומי שהוביל את זה ואני מכבד לחלוטין את מי שהוביל את זה, ודנו רבות, וחלקם יושבים סביב השולחן כרגע, ראיתי מרחוק את יובל טלר, שהם בראיה המקצועית חושבים שיש כשל שוק, למעשה לפני שיש שוק.

יאיר אבידן: אנחנו דווקא בגישה שדווקא הרבה יותר נכון לתת קודם כל לשוק לפעול, וככל שיהיה כשל, נדע לשים את המעצורים הנכונים.

יאיר אבידן: בעיניי לפחות הכשל המשמעותי כדי שהצרכן ייהנה, הוא דווקא המניעה.

יאיר אבידן: אני אישית וגם אנשים מקצועיים שהתייעצתי איתם, מתקשה לראות את אותו מודל עסקי שהוא יהיה ולידי ללא מעורבות של אותם אורגנים, שבמקרה זה בנקים וסורקים כרגע, ואני מקווה שגם יהיו פינטקים אחר כך, שלהם יש גם לקוחות ובהם יש גם אמון.

יאיר אבידן: לצד זה אני מבין פחות או יותר שהוועדה רואה שכן יישאר הסעיף של ניגוד עניינים ותיווך בעינו.

יאיר אבידן: הלוואי ותחשבו אולי אחרת.

יאיר אבידן: עדיין אני מתקשה מאוד לראות מה הם המדדים להצלחה של החקיקה או של הרפורמה, שמי מאיתנו שלוקח בו חלק ורוצה לראות את רווחת הצרכן ולהאמין שאנחנו פועלים כדי שנחיה פה בחברה יותר טובה, יבוא ויגיד מה הם המדדים להצלחה, שנבוא ונגיד עוד שנה או עוד שניים, מה שעשינו באמת הצליח או מה שעשינו באמת לא הצליח.

יאיר אבידן: אני חושב שזאת נקודת מפתח לכל רפורמה ולכל תוכנית וגם לחקיקה הזאת, כי כאן בopenhand- אני מרגיש שאנחנו מאוד חסרים, ואני חושב שככל שהולכים לכיוון שימנעו את היכולת של הגורמים שלהם גם יש לקוחות וגם יש בהם אמון לקחת חלק פעיל בתוך אותו אקוסיסטם בטווח הנראה לעין, אני חושב שכן צריכים לקבוע איזושהי אבן דרך שיבחנו את ההצלחה או את הכישלון, וככל שלא תהיה הצלחה ואני מקווה שאני טועה, אבל ככל שבכל אופן קיימת איזושהי הסתברות שהיא גבוהה מאפס שלא תהיה הצלחה, לבוא ולהגיד שבנקודת הזמן הזו יהיה מי שיהיה את הסמכות שלו בחוק שהוא יכול לבוא ולהגיד, אוקיי, זה נקודת הזמן שבו מתירים לבנקים, שהם בעיקר כמו שאמרתי, לא בגלל שאני המפקח על הבנקים.

יאיר אבידן: יש ביני לבין הבנקים הרבה מאוד מתח מובנה מעצם התפקיד אבל כמו שאמרתי, חלק גדול מהתפקיד שלנו זה שנחיה פה בחברה יותר טובה ותהיה רווחה לצרכנים.

יאיר אבידן: לבוא ולהגיד, זה נקודת הזמן שבעלי הנכסים או מי שמנהל את הנכסים, שיש לו לקוחות וגם אמון, ייקחו חלק באותה מערכת ולא תהיה מניעה.

מיכאל ביטון: אני ספרתי 24 משפטים בינתיים, יאיר, אבל בסדר.

יאיר אבידן: מר ביטון, תודה רבה.

יאיר אבידן: אני מתנצל שאולי פשוט עשיתי חישוב לא נכון.

מיכאל ביטון: משהו אחד בין השורות.

מיכאל ביטון: יש לך ספקות שהרפורמה הזאת תביא את התוצאה הידועה וגם אתה מאמין שלמרות העוצמה של הבנקים והשליטה בשוק שלהם, הם צריכים להיות שחקנים ברפורמה?

יאיר אבידן: התשובה שלי היא חד משמעית, כן.

יאיר אבידן: כן, יש לי ספק אבל מכיוון שאין לי מונופול על החוכמה, וזאת הערכה הכי מקצועית שאני מגיע מהמקום שלה קודם כל כאזרח, אחר כך כמפקח, אני אומר אוקיי, סביב השולחן אפשר להחליט איך לתחר את זה, ככה נפעל.

יאיר אבידן: אני אומר רק לאנשים סביב השולחן, בואו נקבע נקודת זמן שבה נדע אם הצלחנו או לא הצלחנו.

יאיר אבידן: בואו נגיד מה זה הצלחה, ואם לא הצלחנו, נשנה.

מיכאל ביטון: פה כולם מסכימים שנצטרך למדוד את עצמנו עוד שנה ועוד שנתיים, אם אכן יצרנו שוק חופשי ורחב ומגוון עם הזדמנויות חדשות, ובסוף הקטנת עלויות.

מיכאל ביטון: התחלנו מהעלות של העמלות והריביות לאזרח, שבממוצע לבית אב עולות 10,000 שקל לשנה.

מיכאל ביטון: זה יהיה המדד.

מיכאל ביטון: אתה לא מסכים עם הנתון הזה?

יאיר אבידן: זה לא עולה 10,000 שקלים, אבל זה לא עכשיו הדיון.

מיכאל ביטון: 9,500 זה נכון?

יאיר אבידן: כולל מרכיב הריביות - - -

מיכאל ביטון: אמרתי, ריבית ועמלות.

יאיר אבידן: אז פספסתי, אני מתנצל.

מיכאל ביטון: אז אתה כן מסכים איתי על הנתון.

יאיר אבידן: כן, אני חושב שריביות, אם אני זוכר נכון, זה 7,000 שקלים והעמלות זה השאר, אבל אנחנו נטפל בכל דבר בעיתו.

מיכאל ביטון: יאיר, קודם כל תודה על הדברים, ואנחנו שומרים לך את הזכות גם לבוא לוועדה פיזית ולהיות איתנו.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

מיכאל ביטון: תצליח במשימות.

איתי עצמון: יש לנו הערות.

איתי עצמון: בעניין סעיף 68, בהקשר להערה שגם נשמעה כאן לגבי מניעת הסעיפים או הבחירה המאוד דקדקנית של הסעיפים שלגביהם השר יהיה רשאי לקבוע הוראות רוחביות, גם אנחנו לא לגמרי הבנו את בחירת הסעיפים או יותר נכון גם את השמטת חלק מההוראות אפילו בתוך הסעיפים שכן הוחלו, למשל לגבי סעיף 34(ב) כתבתם כאן "למעט פסקאות 1 ו-2".

איתי עצמון: סעיף 34(ב) עניינו מנגנוני אבטחת מידע, ניהול סיכונים והגנת סייבר.

איתי עצמון: למה בעצם למנוע מהשר לקבוע הוראות לגבי חובת מינוי בעלי תפקידים אצל נותני השירות, שיהיו ממונים על אבטחת מידע או אופן הזדהות של הלקוח בפני נותן השירות?

איתי עצמון: אנחנו לא לגמרי מבינים.

מרב תורג'מן: גם סעיף קטן (א), בדרך שתבטיח הגנה מפני דליפת מידע.

איתי עצמון: אין כאן הוראות מאסדר.

איתי עצמון: לגבי סעיף 36 נקבתם רק בפסקה 5.

איתי עצמון: סעיף 47 שעניינו בכלל תיאום בין רגולטורים שונים לגבי קביעת הוראות, אנחנו חשבנו שזה דווקא סעיף שרצוי מאוד שלשר יהיה אפשרות להכריע.

איתי עצמון: סעיף 47 עניינו בהוראות מאסדר מקור המידע.

איתי עצמון: הוא קובע שמאסדר מקור מידע בהתייעצות עם מאסדרים נותני השירות, רשאי לקבוע הוראות בשורה של עניינים.

איתי עצמון: אתם נקבתם כאן רק בחלק מהעניינים, רק בפסקאות 3 ו-4.

איתי עצמון: אנחנו חושבים שראוי היה לפחות להרחיב את האפשרות של השר ככל שימצא לנכון.

איתי עצמון: הסמכות היא בשיקול דעת.

איתי עצמון: הוא לא חייב לעשות כן, אבל ככל שנימצא לנכון, לקבוע בתקנות הוראות רוחביות ולמנוע את אותה תסבוכת אפשרית בין הרגולטורים.

עמיהוד שמלצר: אנחנו נבקש לחזור לוועדה בהקשר הזה.

עמיהוד שמלצר: חן פליישר מבנק ישראל תשמח לתת דוגמה, איפה היא רואה שלא נכון - - -

מיכאל ביטון: לצופים בבית אתם יכולים להסביר את המושג שעלה פה כמה פעמים, ארביטראז' רגולטורי?

יובל טלר חסון: אנחנו מתייחסים לארביטראז' רגולטורי בתור מוצרים שונים, מצד אחד שמפוקח במקומות שונים ובעצם הרגולציה שחלה עליו היא רגולציה שונה, ואז מה שקורה זה שמפוקחים שנמצאים במקום אחד, חלה לפעמים רגולציה מחמירה.

יובל טלר חסון: על מקומות אחרים חלה רגולציה מקלה ואז הרבה פעמים זה מייצר חוסר שוויון בשוק.

יובל טלר חסון: זה מייצר בחירה של שחקנים לאיזה רגולטור הם רוצים - - -

מיכאל ביטון: ונתתם דעתכם בחוק הזה על העניין הזה?

יובל טלר חסון: הסעיף הספציפי הזה ממש נועד בשביל לצמצם את אותו ארביטראז' רגולטורי.

מיכאל ביטון: ולהערתו של אופק שהיא חוזרת ונשנית, אתם תעשו האחדה איפה שניתן לעשות האחדה?

יובל טלר חסון: מהבחינה הזאת גם ההערה של הייעוץ המשפטי.

יובל טלר חסון: אנחנו ככלל חושבים שההאחדה היא נכונה.

יובל טלר חסון: ייצרנו פה מנגנון שהוא מאוזן מהבחינה הזאת שהוא נותן את המרחב לרגולטורים, ואולי חן תרחיב קצת יותר על דוגמה במקום שבו נדרש המרחב, ומקומות אחרים, אבל כן אנחנו נעשה את הבדיקה בעקבות הבקשה שלכם עכשיו, להרחיב את זה.

יובל טלר חסון: נשמח אם חן תוכל לתת דוגמה.

מיכאל ביטון: חן, בבקשה.

חן פליישר: אני רוצה להסביר את השיקולים שעמדו בפנינו כשבאמת מיפינו את הסמכויות השונות ואיפה יש מקום לתת את הסמכות לשר ואיפה יותר נכון שזה יישאר אצל המאסדר.

חן פליישר: השיקול הראשון זה שבעצם יש דברים שהם כבר נכללים בתוך רגולציה קיימת של המאסדרים, למשל דברים שקשורים באיך לקוח מזדהה בפני גוף.

חן פליישר: זה דברים שכבר קיימים.

חן פליישר: הרבה מהגופים שהם ישחקו במגרש המשחקים החדש הזה, כבר יש עליהם אסדרה בהרבה מאוד תחומים, גם בתחומים של אבטחת מידע, גם בנקודות המפגש עם הלקוח, ולא חשבנו שנכון לייצר הסדרים חדשים אחרים אם יש כבר הסדרים טובים שהרגולטור שלהם קבע, ולכן בעצם חשבנו שזה נכון שזה יישאר ברמת רגולטור.

חן פליישר: זה שיקול אחד.

חן פליישר: הארביטראז' הזה יכול להיות גם מהכיוון שהתקנות פוטרות אותו, אבל הן גם מייצרות בעצם איזשהו מרווח בין רגולציה קיימת, ומגבירות את הרגולציה שקיימת אל גוף מסוים.

חן פליישר: זה שיקול אחד.

חן פליישר: שיקול שני זה דברים שהם באמת שאלה של גמישות.

חן פליישר: יש דברים שצריך לקבוע מהר ולעדכן מהר, במיוחד לטעמי בעולמות של אבטחת מידע והסדרים פרטניים וטכניים, זה משהו שצריך לזוז בקצב מהיר.

חן פליישר: הרבה פעמים רגולטורים יכולים לזוז יותר מהר מאשר שר שצריך לתאם את הדברים, ויש את השיקול גם של גורמי המקצוע, איפה הגורמים שמתעסקים בזה יושבים.

חן פליישר: הרבה פעמים הם יושבים אצל הרגולטור ולאו דווקא במשרד האוצר.

חן פליישר: יש כאן מגוון של שיקולים שניסינו להיעזר.

חן פליישר: אנחנו בכל מקרה נבחן את ההערה של הייעוץ המשפטי.

איתי עצמון: אם כבר הזכרת את המהירות שהרגולטורים יכולים לפעול, אז אני קצת אקדים הערה שלי לגבי אחד הסעיפים האחרונים, שקובע מועדים לקביעת הוראות מאסדר.

איתי עצמון: כאן לא קשרתם בין שני הסעיפים.

איתי עצמון: קבעתם מועדים לקביעת הוראות של מאסדרים, ואם המאסדר לא קובע הוראות עד מועד מסוים, לא נתתם סמכות לשר להתערב ולקבוע את אותן הוראות או רוחביות או שיבואו במקום הוראות המאסדר.

איתי עצמון: אני כבר מקדים את ההערה הזו מכיוון שיש בעיניי קשר בין הסעיפים האלה.

איתי עצמון: לדעתי יישום החוק עלול להיתקל בקשיים בגלל כל התיאומים האלה והצורך בכל זאת באיזושהי האחדה, אז אני מציע שתשקלו בחיוב להרחיב את סמכותו של השר.

איתי עצמון: בכל מקרה זו סמכות שהיא בשיקול דעת.

איתי עצמון: אני מניח שהוא לא יעשה שימוש בשיקול דעתו אם הדבר הזה יפגע בפעילות השוטפת של הרגולטורים או בהסדרה שכבר קיימת.

איתי עצמון: ככל שיש מקום כן לעשות את זה, אז נכון לתת לו סמכות רחבה.

איתי עצמון: זו דעתי.

מיכאל ביטון: מקובל עליכם?

יובל טלר חסון: אנחנו נבחן.

מיכאל ביטון: יש לנו 24 שעות למבחן.

מיכאל ביטון: אל תוסיפו יותר מדי למבחן.

מיכאל ביטון: יש לנו עוד כמה אתגרים.

שימי אדזיאשוילי: אפשר להעיר הערה?

מיכאל ביטון: כן.

שימי אדזיאשוילי: אני מהתאחדות יועצי המשכנתאות.

שימי אדזיאשוילי: בדיוק באותו נושא שאנחנו אומרים מתי המאסדר קובע, מתי החוק קובע - - -

מיכאל ביטון: יש התאחדות ליועצי המשכנתאות?

שימי אדזיאשוילי: יש התאחדות.

מיכאל ביטון: בת כמה זמן ההתאחדות?

שימי אדזיאשוילי: ההתאחדות קיימת מ-2016.

שימי אדזיאשוילי: עשינו כבר הרבה דברים יפים גם בוועדת הכספים עם גפני.

קריאה: יש גם איגוד לדעתי, לא?

שימי אדזיאשוילי: התאחדות יועצי המשכנתאות זה הגוף היחידי שקיים במדינת ישראל.

שימי אדזיאשוילי: יש בו היום כ-950 - - -

מיכאל ביטון: הם לא רבים ביניהם.

שימי אדזיאשוילי: גוף אחד רשמי.

מיכאל ביטון: ולפני ארבע שנים כמה יועצי משכנתאות היו?

שימי אדזיאשוילי: כ-300–400.

שימי אדזיאשוילי: היום אנחנו מעריכים שיש כ-2,000.

מיכאל ביטון: איך אתה מסביר את הצמיחה של השוק הזה פתאום?

שימי אדזיאשוילי: דרישה של השוק.

שימי אדזיאשוילי: הרבה מאוד צרכנים לא מכירים מספיק את התחום הזה של עולם המשכנתאות.

מיכאל ביטון: אני טוען שאתם הקדמתם את זמנכם.

מיכאל ביטון: אתם הבנקאות הפתוחה שפעלה בתנאים סגורים.

ענבר בזק: נכון, זה בדיוק זה.

ענבר בזק: אנשים לא עושים את כל הבדיקות.

מיכאל ביטון: הם הצליחו לגרום לבנקים לתת להם הצעות טובות יותר, כי בכלל היה תהליך של תמחור ומשא ומתן.

שימי אדזיאשוילי: נכון.

שימי אדזיאשוילי: גם רשות התחרות אמרה את זה בבדיקה שעשתה בשנת 2017.

שימי אדזיאשוילי: היא אמרה, יועצי המשכנתאות הם מחוללי התחרות בשוק הבנקאות.

מיכאל ביטון: מה רצית להגיד?

שימי אדזיאשוילי: בנושא הסעיף הזה, סעיף 69, סעיף 68 שמאסדר בסוף קובע הוראות ובעצם הוא יכול לקבוע לעצמו, למפוקחים שלו, יש פה איזושהי בעיה.

שימי אדזיאשוילי: לדוגמה, בנק ישראל קבע שבחוק השוואת עלויות שהוא עשה, השוואת עלויות ותיווך, אין חובת גילוי נאות ואין חובה של גילוי נאות גם ביחס לתמורות שמשולמות על ידי המתווכים.

שימי אדזיאשוילי: לדוגמה, בנק נתן כסף למתווך אשראי שיכול לפעול גם בחסות החוק הזה.

שימי אדזיאשוילי: הבנק והמתווך אשראי לא צריכים למסור את זה ללקוח.

שימי אדזיאשוילי: הלקוח נמצא פה במצב שמישהו עושה עליו סיבוב.

שימי אדזיאשוילי: הם מקבלים כסף עבור הליד הזה או הלקוח שהם העבירו לבנק.

שימי אדזיאשוילי: אף אחד לא נותן על זה גילוי דעת.

שימי אדזיאשוילי: הלקוח לא יודע בכלל שעובר פה כסף באמצע, ובנוסף, גם הלקוח לא יכול לדעת מי שילם יותר.

שימי אדזיאשוילי: לדוגמה, בנק א' שילם יותר מבנק ב' והמתווך נתן לבנק א', אמר לו, זה ההצעה הכי טובה ללקוח.

שימי אדזיאשוילי: הלקוח בעצם, איך הוא חשוף לזה?

שימי אדזיאשוילי: נכון להיום, בחוק אין חובה של גילוי דעת לנושא הזה.

מיכאל ביטון: קודם כל השאלה שלך היא מעניינת ואתה תקבל תשובה, אבל בעצם נגמרו לך כל הצרות.

מיכאל ביטון: אתה יועץ משכנתאות, יש לך מעמד בחוק הזה.

שימי אדזיאשוילי: נכון לכרגע אין לנו.

מיכאל ביטון: זאת אומרת, אתה עכשיו יועץ אסטרטגי של החוק הזה, כי בעיית יועצי המשכנתאות ומעמדם בחוק הזה, לא בחרת להציף.

שימי אדזיאשוילי: בוודאי שבחרנו גם בזום לפני כמה ימים, אבל גם עכשיו אני אשמח להציף את זה, שבאמת יועצי המשכנתאות נכון להיום הם לא מייצגים בתוך החוק.

שימי אדזיאשוילי: כיועץ משכנתאות, בעצם אם מחר בבוקר באים ומעבירים מידע בין הבנקים לגופי האשראי האחרים או למייצגים, שזה רואי החשבון ויועצי המס, לנו כיועצי המשכנתאות לא יכולים לקבל את המידע הזה כי אנחנו לא מפוקחים, לכן אנחנו באנו והצענו, אל תגדירו אותנו.

שימי אדזיאשוילי: נכון, אנחנו היום לא מפוקחים אבל אנחנו רוצים פיקוח.

שימי אדזיאשוילי: בואו ותגדירו אותנו כמייצגים.

שימי אדזיאשוילי: לכתוב אותנו כמייצגים בתוך החוק, אבל בהתניה שיוסדר בעצם ההסדרה שלנו עם רישוי שלנו.

שימי אדזיאשוילי: אם אנחנו נוגדר בהתניה כזאת, אנחנו מבחינתנו נפעל כמה שיותר מהר גם מולכם כחברי כנסת להסדרה של התחום שלנו, אבל ההתניה שלנו באה ואומרת, אל תכניסו אותנו לחוק עכשיו אלא תכניסו התניה, כשיהיה רישוי, נוכל לעבוד ולקבל גם את המידע.

מיכאל ביטון: אנחנו עוד נחשוב על הבעיה שלך.

מיכאל ביטון: גם בלי שהיית אומר אותה אנחנו היינו מעלים את זה, כי באמת יש לכם זכות ראשונים.

מיכאל ביטון: הראשונים שלקחו לקוח ועזרו לו להשוות את ההצעות והביאו לו הצעות טובות ופילסו לו את הדרך בעולם שגם אנשים עם תואר שני ושלישי לא יודעים על איזה משכנתא עם חותמים וזה בדוק.

מיכאל ביטון: יועצי המשכנתאות עזרו לאנשים להפחית את המשכנתא, את המרכיבים במשכנתא וכן הלאה.

שימי אדזיאשוילי: היום 50% מאיחוד המשכנתאות, בעצם 50% מהלקוחות נעזרים בעזרת יועצי המשכנתאות, במיוחד הזוגות הצעירים, לדוגמה בתוכניות הסיוע בדיור של מחיר למשתכן או מחיר מטרה, שם כ-65% נעזרים ביועצי משכנתאות, זאת אומרת הצורך הזה הוא גדול והצורך שלנו להיות כחלק מהחוק, בעצם הוא חלק של הציבור ושל התחרות בשוק המשכנתאות.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

מיכאל ביטון: אנא התייחסו, מה שאפשר כרגע.

מיכאל ביטון: יועצי המשכנתאות זה נושא לפתרון ב-24 שעות הקרובות, אבל תתייחסו מה שאפשר כרגע.

יובל טלר חסון: רק לגבי הסוגיה של קבלת טובות הנאה, סעיף 24 כן מגדיר את התמורה המתקבלת מאחר, וקובע שהתמורה תהיה בהקשר עם מתן השירות ללקוח בהתאם להוראות שקבע המאסדר נותן השירות, ובהקשר הזה ייקבעו גם הוראות לגבי אי היכולת - - -

שימי אדזיאשוילי: כתוב שם, מה שנותן שירות מקבל מהלקוח, לא מה הנותן שירות מקבל מהבנק או מגוף האשראי.

יובל טלר חסון: לעניין תמורה המתקבלת מאחר בקשר עם מתן השירות הלקוח.

יובל טלר חסון: זה לא מה שכתוב.

יובל טלר חסון: מה שכתוב זה מה שאמרתי, שהכוונה היא לאותם לידים שדיברנו עליהם.

מיכאל ביטון: זה מניח את דעתך, ההבהרה הזאת?

שימי אדזיאשוילי: זה לא רק ליד.

שימי אדזיאשוילי: האם זה גם נותן השירות יהיה חייב לחשוף?

שימי אדזיאשוילי: לא צריך לחשוף, אלא יש הוראות מאסדר שקובעות הסדרה של איך הוא יעשה את זה.

שימי אדזיאשוילי: אחרי זה אם נחשוב שגם צריך לחשוף את זה, אז בתיאוריה יהיה אפשר לחשוף את זה.

יובל טלר חסון: בגלל זה אני אומר, נכון להיום בהוראות בנק ישראל אין את הנתון הזה.

יובל טלר חסון: גילוי נאות לא חובה היום.

חן פליישר: אני רק רוצה להגיד שלמיטב הבנתי אתה מתייחס לאיזושהי טיוטה ישנה שלא פורסמה בנוסח סופי, כי אנחנו ממתינים לראות מה קורה עם הצעת החוק.

חן פליישר: ברגע שהיא התחילה להתגלגל, אז בעצם הטיוטה ההיא נעצרה ולכן אני לא בטוחה שזה רלוונטי - - -

איתי עצמון: יש לי עוד כמה הערות לגבי סעיף 68(א), פחות עקרוניות מההערה הקודמת.

איתי עצמון: לעניין ההתייעצות עם הממונה על שוק ההון, ביטוח וחיסכון או המפקח על נותני שירותים פיננסיים, כתבתם בסעיף 68(א) "או מי שהם הסמיכו".

איתי עצמון: אני מניח שזה עובדי הרשות.

איתי עצמון: כאן צריך יהיה להבהיר את זה, וחובת הגשת העמדה היא בתוך עשרה ימים.

איתי עצמון: התכוונתם לימי עבודה?

אורית שרייבר: לא.

איתי עצמון: אני רק מסב את תשומת הלב שיכול להיווצר מצב שאותם עשרה ימים, רובם נופלים על חגים, שבתות ולא יספיק לצורך ההיוועצות.

אורית שרייבר: נכון.

אורית שרייבר: המנגנון הזה הוא דומה מאוד למנגנון שקיים באישור תקנון הבורסה על ידי השר האוצר, וגם שם לא כתוב במפורש שהימים שהשר יוכל להגיב הם ימי עבודה, לכן גם כאן לא ציינו את זה במפורש.

איתי עצמון: אוקיי.

אורית שרייבר: אני מניחה שבסיטואציות חריגות בוודאי שאנחנו - - -

איתי עצמון: על זה רציתי לשאול.

איתי עצמון: כתבתם, לא הוגשה העמדה כאמור במועד, רשאית הרשות לקבוע בלא התייעצות.

איתי עצמון: היא רשאית גם להאריך את המועד?

אורית שרייבר: כמו הערות ציבור אחרות, כשמתקבלות הערות ואנחנו עדיין יכולים להתייחס אליהן, אנחנו מתייחסים אליהן.

אורית שרייבר: במידה וההוראה כבר אושרה, זאת הוראת מאסדר.

אורית שרייבר: אם נמצא לנכון שנכון לשנות אותה, אז גם ניתן לעבור הליך של שינוי.

איתי עצמון: אבל זה סמכות שהיא בשיקול דעת שלכם.

מיכאל ביטון: רועי פולקמן, לשעבר חבר כנסת, רוצה להתייחס לדברי המפקח ולנושא שנידון בסעיף קודם בסוגיית ניגוד עניינים.

מיכאל ביטון: אני בדרך לא מאפשר את זה, אבל יש לך זכויות ברפורמות האלה.

רועי פולקמן: א', תודה אדוני היושב-ראש.

רועי פולקמן: אני דווקא אנסה לקדם את הדיון, לא להתייחס.

רועי פולקמן: ההערה הכללית היא שקצת חבל שבאמת יש תחושה של להוציא את הרוח מהמפרשים ולהגיד, הרפורמה הזאת שעובדים עליה כל כך הרבה אנשים שיושבים בחדר כבר כמה שנים ועם התלהבות כל כך גדולה, למעשה האמירה היא, תשמעו, השוק לא יודע להתמודד עם זה, אלא אם הבנקים יעשו את זה.

מיכאל ביטון: אני לא יודע אם הוא ניסה להוריד את הרוח מן המפרשים, אבל הוא כן העלה חשש אמיתי שהוא מקנן בכולנו, האם באמת הרפורמה הזאת היא שתפתח את הבנקאות בישראל.

מיכאל ביטון: השאלה הזאת מרחפת והתשובה היא לא מוחלטת.

מיכאל ביטון: נצטרך לעבוד ולראות בעוד שנה, אבל אתה צודק שהרבה מאוד אנשים עבדו קשה על הדבר הזה.

רועי פולקמן: לעניין הזה יש לי הצעה מאוד פשוטה, אדוני היושב-ראש, ואני מבקש רגע את תשומת ליבם של שני היועצים המשפטיים.

רועי פולקמן: בחוק הבנקאות הכללי, רפורמת שטרום שמכונה הרפורמה, הכנסנו סעיף שלאורו הוקמה ועדת מעקב ליישום התחרות בשוק האשראי, ואני מציע דבר מאוד פשוט.

רועי פולקמן: חייב להתווסף סעיף.

רועי פולקמן: את קווי המתאר שלו שלחנו לוועדה בנייר הנלווה.

מיכאל ביטון: כשאתה אומר "שלחנו", מי זה "שלחנו"?

רועי פולקמן: פורום מחוללי תחרות שאני היושב-ראש שלו.

רועי פולקמן: חברים בו חברות הפינטק שפועלות בארץ, טריא, בלנדר, ביר, רייז אפ, גם שתי חברות האשראי המופרדות.

רועי פולקמן: אני היושב-ראש של פורום מחוללי תחרות, ובשם הפורום הגשנו את ההמלצה הזאת לסעיף מעקב.

רועי פולקמן: אין שום צורך לגעת בסעיף ניגוד העניינים.

רועי פולקמן: צריכה להיות סמכות לוועדת המעקב, להרחיב לה את הסמכות לבצע מעקב אחרי יישום חוק ה-API, חוק הבנקאות הפתוחה, לצד בדיקה גם של סוגיות התשלומים, סוגיות פריקות המוצר.

רועי פולקמן: אני בטוח שהחברים היושבים שם, בטח החבר'ה מהרשות לניירות ערך ורשות התחרות וודאי אגף תקציבים, יוכלו להציע ניסוח לסעיף שנותן סמכויות הרחבה לאותה ועדת מעקב שכבר קיימת בחוק ומתכנסת.

רועי פולקמן: אני מניח שאחרי חוק ההסדרים גם תופיע בפני ועדת הכלכלה להציג את הדוח האחרון שהיא פרסמה לפני מספר שבועות, ואז במידה ואכן נראה בעוד שנתיים-שלוש שאכן יש בעיה והשוק לא נותן מענה לסוגיות שלאורן החוק הזה ניתן, תמיד אפשר לשנות.

רועי פולקמן: בשביל זה קיימת הכנסת וועדת הכלכלה.

רועי פולקמן: בוודאי לא נכון בשלב זה שבו המטרה היא תחרות והמטרה היא מוצר חדש, שירות טוב יותר לצרכן ולעסקים הקטנים, אין מה לגעת ולהכניס לשם מראש את הבנקים הגדולים בישראל שהם גוף מעולה אבל הם בוודאי לא מחוללי תחרות.

רועי פולקמן: זו הצעה פרקטית.

רועי פולקמן: ככיוון שיש לנו מעט זמן עד סיום הדיונים, אני מציע שאם תתקבל כזאת החלטה על ידי הוועדה, צריך להנחות את הדרג המקצועי להכין סעיף כזה ולהכניס אותו לחוק.

רועי פולקמן: זה פותר את כל מה שיאיר, המפקח על הבנקים, העלה.

שלמה קרעי: רועי, אני שמח שהצטרפת לדיון הזה.

מיכאל ביטון: רועי, אתה גרמת לחבר הכנסת קרעי סבל רב, כי הוא כל הזמן הינהן והסכים איתך.

מיכאל ביטון: זה לא קל לו בימים האלה.

רועי פולקמן: בפיננסים אין לי מחלוקות עם חבר הכנסת קרעי.

רועי פולקמן: הוא מהנמרצים והמבינים יותר בבית הזה.

שלמה קרעי: תודה, רועי.

שלמה קרעי: אגב, רועי פולקמן, הזכרת בדיון הקודם את האישור לקריאה שנייה ושלישית של ביטול עמלת הפירעון המקודם.

שלמה קרעי: רועי אחד מאלה שהצביעו בעד.

שלמה קרעי: אמרתי, זה היה פה אחד.

שלמה קרעי: רועי אחד מאלו שעמד, למרות הקושי לעמוד מול המפקחת על הבנקים שהייתה כאן וכל החבר'ה שהיו מסביב, השתכנעו מהטיעונים שהבנקים כמו שהוא אמר, הם לא מחוללי תחרות.

שלמה קרעי: הם ינסו לשמור את התחרות בתוך המגרש הביתי שלהם.

שלמה קרעי: אני מסכים עם מה שאמר רועי.

מיכאל ביטון: תודה.

מיכאל ביטון: בקשה, תציגי את עצמך.

טובי הריס: אני מרשות התחרות.

טובי הריס: רציתי רק להתייחס להערה שעלתה, של היוועצות עם רשות התחרות, למה אין כאן.

טובי הריס: באופן כללי כל אחד אוהב היוועצות איתו, אבל הייתה לנו עמדה מאוד עקבית שצריכים להקטין בגופי וטו, ואמרנו, נאה דורש, נאה קיים.

טובי הריס: אנחנו מקווים שזה יהיה השראה לכל הסובבים בשולחן.

טובי הריס: לדעתנו, להוסיף עוד שחקן וטו אפילו אם זה אנחנו, זה יותר מזיק ממועיל.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

שלמה קרעי: אדוני יושב-הראש, הרשות לתחרות לא כל כך עושה מה שביקשו ממנה כאן בוועדת הכלכלה לפני מספר חודשים עם הסיפור הזה של כמעט מונופול.

שלמה קרעי: ראינו את זה עכשיו עם הביטול של מגבלת שליש הפריים והאחידות בהעלאת הריביות בין כל הבנקים, וראינו את זה בעוד כמה פרמטרים כשבזמנו ישב כאן מרגי וביקש מעקב של הרשות לתחרות - - -

מיכאל ביטון: אנחנו נעשה דיון שלם על רשות התחרות.

מיכאל ביטון: אמור להיכנס אליה מנהל קבוע.

מיכאל ביטון: יש ממלא מקום או קבוע?

טובי הריס: יש ממלא מקום.

טובי הריס: טרם מונה ממונה חדש.

שלמה קרעי: איך השארתם ג'וב פתוח בלי למלא - - - ?

מיכאל ביטון: אתה צודק, אבל הרשות הזאת קיבלה יותר סמכויות מבעבר והוועדה לא קיבלה דוח של אכיפה מחמירה.

מיכאל ביטון: זה היה פעם ההגבלים העסקיים וזה יכול היה להיות הרבה יותר משכני וזה צריך להיות.

מיכאל ביטון: ממשיכים.

עמיהוד שמלצר: פרק ט': תיקונים עקיפים תיקון חוק ניירות ערך 69.

עמיהוד שמלצר: בחוק ניירות ערך התשכ"ח –1968 –

עמיהוד שמלצר: "(11א) בעל רישיון למתן שירות מידע פיננסי לפי חוק שירות מידע פיננסי, התשפ"א–2021;";

פסקה יבוא: "(4) הפרה כהגדרתה בסעיף 51 לחוק שירות מידע פיננסי, התשפ"א–2021 ( להלן – חוק שירות מידע פיננסי);";

פסקה יבוא: "(8) נותן שירות מידע פיננסי כהגדרתו בחוק שירות מידע פיננסי;"

פסקה יבוא: בסעיף 52סה(ב), אחרי "עבירה כהגדרתה בסעיף 29 לחוק הייעוץ יבוא "עבירה כהגדרתה בסעיף 62(ג) לחוק שירות מידע פיננסי".

פסקה יבוא: תיקון חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים מוסדרים 70.

פסקה יבוא: בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים מוסדרים, התשע"ו–2016 –

פסקה יבוא: בסעיף 71 –

פסקה יבוא: ההגדרה "נותן שירות להשוואת עלויות" – תימחק;

פסקה יבוא: בסעיף 72(ב), פסקאות (35א) עד (35ו) – יימחקו;

מיכאל ביטון: תיקון חוק נתוני אשראי 71.

מיכאל ביטון: בחוק נתוני אשראי, התשע"ו–2016 –

פסקה יבוא: "(3) נותן שירות מידע פיננסי כהגדרתו בחוק שירות מידע פיננסי, התשפ"א–2021, רשאי לאסוף או להחזיק נתוני אשראי לשם מסירתם לאחר, או למסור נתוני אשראי לאחר, דרך עיסוק, במסגרת פעילותו כנותן שירות מידע פיננסי לפי החוק האמור.

פסקה יבוא: ";

שלמה קרעי: מי זה "האחר" כאן?

שלמה קרעי: מוגדר מי זה האחר שהוא רשאי למסור לו?

עמיהוד שמלצר: יש שלושה גורמים שניתן להעביר אליהם מידע, וזה קבוע - - -

שלמה קרעי: ראיתי את הרשימה אבל הרשימה מוגדרת כ"אחר".

שלמה קרעי: את זה לא זכרתי.

עמיהוד שמלצר: האחר שהוא יכול להעביר זה אלה - - -

שלמה קרעי: זה לא מוגדר מי הוא "אחר".

שלמה קרעי: מוגדר למי מותר להעביר.

איתי עצמון: אולי תקראו גם בהזדמנות זו את התיקונים לחוק המרשם הפלילי וחוק המידע הפלילי, תיקונים שהעברתם היום.

שלמה קרעי: אדוני יושב-הראש, הדוח שביקשת מרשות התחרות, אולי כדאי שבאותה הזדמנות יכניסו לדוח את ההשפעה על השוק של המיזוג של בנק איגוד ובנק מזרחי, שהם אישרו לפני כמה חודשים, איך זה השפיע.

שלמה קרעי: למיטב ידיעתי זה פגע בתחרות בשוק הבנקאות.

טובי הריס: אדוני, אני אחדד שהרשות התנגדה למיזוג ובית הדין ביטל את - - -

שלמה קרעי: אבל אתם אפשרתם את זה.

שלמה קרעי: זה קרה.

טובי הריס: אנחנו כפופים כמובן לסמכות השיפוטית שהחליטה בניגוד - - -

שלמה קרעי: אז קודם כל אני מקבל את ההערה, ואני חושב שאולי תציגו לנו בדוח את הנזק שזה גרם לשוק הבנקאות, כדי שנוכל לצאת על בתי הדין שאנחנו יוצאים עליהם תמיד גם בלי קשר.

מיכאל ביטון: הקראתם את התוספת ששלחתם?

מיכאל ביטון: תקריא.

אורית שרייבר: באופן כללי, אם אתם זוכרים, דיברנו על - - - של בעל רישיון ועל מי שמבקש היתר שליטה ובעל היתר שליטה.

אורית שרייבר: על מנת שניתן יהיה לקבל מידע פלילי על הגורמים האלה, צריך שיהיה מצוין במפורש בתוספות לחוק המרשם הפלילי ולחוק המידע הפלילי שעתיד להחליף את חוק המרשם הפלילי.

אורית שרייבר: חוק המידע הפלילי עתיד להיכנס בינואר ויכול להיות שהוא יידחה ליולי, לכן אנחנו צריכים קודם כל להכניס בתחילה מיידית את התיקון העקיף לחוק המרשם הפלילי, לכן אנחנו מוסיפים גם תיקון לסעיף התחילה.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

מיכאל ביטון: תקריאי.

אורית שרייבר: פרק ט"ז: שירות מידע פיננסי תיקון חוק המרשם הפלילי 72.

אורית שרייבר: בחוק המרשם הפלילי ותקנת השבים, התשמ"א–1981, בתוספת הראשונה, אחרי פרט (מז) יבוא: "(מז1) יושב-ראש רשות ניירות ערך, חברי הרשות שמונו לפי סעיף 3 לחוק ניירות ערך, ועובד רשות ניירות ערך שהוסמך לעסוק ברישוי – לעניין רישוי נותן שירות מידע פיננסי ומתן היתר שליטה לפי סעיפים 4(ב), 7, 9, 11(א)(2) לחוק שירות מידע פיננסי, התשפ"א–2021, מידע על בעל השליטה ונושאי משרה בכירה בתאגיד המבקש, ונושאי משרה בכירה בבעל השליטה, והכול על פי נהלים שייקבעו".

אורית שרייבר: תיקון חוק המידע הפלילי 73.

אורית שרייבר: בחוק המידע הפלילי ותקנת השבים, התשע"ט–2019, בתוספת הראשונה, אחרי פרט משנה 5(22) יבוא: "(23) יושב-ראש רשות ניירות ערך, חברי הרשות שמונו לפי סעיף 3 לחוק ניירות ערך, ועובד רשות ניירות ערך שהוסמך לעסוק ברישוי – לעניין רישוי נותן שירות מידע פיננסי ומתן היתר שליטה לפי סעיפים 4(ב), 7, 9, 11(א)(2) לחוק שירות מידע פיננסי, התשפ"א–2021, מידע על בעל השליטה ונושאי משרה בכירה בתאגיד המבקש, ונושאי משרה בכירה בבעל השליטה, והכול על פי נהלים שייקבעו.

אורית שרייבר: " תחילה (1) תחילתו של סעיף 72 ביום פרסום החוק.

אורית שרייבר: (2) תחילתו של סעיף 73 ביום כניסתו לתוקף של חוק המידע הפלילי ותקנת השבים, התשע"ט–2019.

מיכאל ביטון: תודה.

מיכאל ביטון: הערות לסעיפים שהוקראו?

מיכאל ביטון: יועצים משפטיים, כן.

מרב תורג'מן: יש לי שתי הערות לתיקונים העקיפים.

מרב תורג'מן: הערה אחת היא ממש טכנית, שאנחנו חושבים שכדאי להוסיף הגדרה לחוק שירות מידע פיננסי בסעיף 1 לחוק ניירות ערך.

אורית שרייבר: מקובל.

מרב תורג'מן: והערה נוספת שנוגעת לתיקון חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים מוסדרים.

מרב תורג'מן: אני חושבת שצריך גם למחוק את סעיף 114(ב)(2) שמתייחס לפרק י"א שמוצע למחוק אותו, והוא קובע שתחילתו של פרק י"א ביום כניסתן לתוקף של תקנות מכוח הפרק.

מרב תורג'מן: אין טעם להותיר הוראה לא רלוונטית.

אורית שרייבר: זאת הערה לסעיף 70.

מרב תורג'מן: כן, הערה למוסדרים.

עמיהוד שמלצר: בסדר, נמחק.

מיכאל ביטון: זהו?

מיכאל ביטון: בוא נמשיך.

מיכאל ביטון: תקרא את 72, 73 ואז אנחנו יוצאים להפסקה.

עמיהוד שמלצר: 73, אני לא בטוח שצריך לקרוא, כי קראנו.

איתי עצמון: 73 קראנו.

מיכאל ביטון: תקרא את 72.

עמיהוד שמלצר: פרק י': תחילה תחולה והוראות מעבר תחילה ותחולה 72.

עמיהוד שמלצר: (א) תחילתו של חוק זה ביום ט"ו בסיוון התשפ"ב (14 ביוני 2022) (להלן – יום התחילה).

עמיהוד שמלצר: (ב) על אף האמור בסעיף קטן(א) –

עמיהוד שמלצר: לגבי סלי המידע הקבועים בפרטים (4) ו-(5) בחלק א' לתוספת השלישית – מיום כ' בכסלו התשפ"ג (14 בדצמבר 2022).

שלמה קרעי: למה מסרסים את החוק עם דחיינות?

מיכאל ביטון: יש כאלה שאומרים שזה לוח זמנים מלחיץ.

מיכאל ביטון: הכול בעיניי המתבונן.

שלמה קרעי: מעניין מי אומר את זה, אדוני יושב-הראש.

מיכאל ביטון: אני לא יודע.

מיכאל ביטון: אין לי מושג.

מיכאל ביטון: זה פשרה.

מיכאל ביטון: פשרה עושה קניין.

מיכאל ביטון: יש כאלה שביקשו עכשיו להאריך פה את המועדים.

מיכאל ביטון: אנחנו רוצים להקדים.

מיכאל ביטון: יש פה איזה מישהו נועז שמוכן להקדים תאריכים, לתת לנו איזה חצי שנה גרייס?

שלמה קרעי: אני חושב שכל החוק צריך להתחיל ביוני 2022 בלי שום דחיינות נוספת.

מיכאל ביטון: אוקיי, הנה הצעה לסדר.

מיכאל ביטון: בקשה, תמשיכו לקרוא ונדבר על זה קצת.

עמיהוד שמלצר: לגבי סל המידע הקבוע בפרט (6) בחלק א' לתוספת השלישית – מיום כ"ה בסיוון התשפ"ג (14 ביוני 2023).

עמיהוד שמלצר: לעניין מקור מידע שהוא סולק, יחולו הוראות חוק זה לגבי סלי המידע והחשבונות כמפורט להלן, החל ממועד מאוחר מיום התחילה, כמפורט לצידם:

עמיהוד שמלצר: לגבי חשבונות של תאגידים, לעניין כל סלי המידע החלים לגבי אותו מקור מידע לפי חלק ב' שבתוספת השלישית – מיום ב' בטבת התשפ"ד (14 בדצמבר 2023).

עמיהוד שמלצר: לגבי סל המידע המפורט בפרט (1) בחלק א' לתוספת השלישית כפי שהוחל בפרט (1) בחלק ג' לתוספת האמורה – ביום ז' באייר התשפ"ד (15 במאי 2024).

עמיהוד שמלצר: לגבי סל המידע המפורט בפרט (3) בחלק א' לתוספת השלישית כפי שהוחל בפרט (1) בחלק ג' לתוספת האמורה – ביום ז' באייר התשפ"ד (15 במאי 2024).

עמיהוד שמלצר: לעניין סל המידע המפורט בפרט (5) בחלק א' לתוספת השלישית כפי שהוחל בפרט (1) בחלק ג' לתוספת האמורה – ביום ז' באייר התשפ"ד (15 במאי 2024).

עמיהוד שמלצר: לגבי חשבונות של תאגידים, לעניין כל סלי המידע החלים לגבי אותו מקור מידע לפי חלק ג' שבתוספת השלישית – ביום ז' באייר התשפ"ד (15 במאי 2024).

עמיהוד שמלצר: לעניין סל המידע המפורט בפרט (4) בחלק א' לתוספת השלישית כפי שהוחל בפרט (1) בחלק ד' לתוספת האמורה – ביום א' בכסלו התשפ"ד (14 בנובמבר 2023);

עמיהוד שמלצר: לעניין מקור מידע שהוא בעל רישיון למתן אשראי ובעל רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי יחולו הוראות חוק זה לגבי סל המידע והחשבונות כמפורט להלן, החל ממועד מאוחר מיום התחילה, כמפורט לצידם:

עמיהוד שמלצר: לגבי חשבונות של תאגידים, לעניין כל סלי המידע החלים לגבי אותו מקור מידע לפי חלק ד' שבתוספת השלישית – ביום י"ג בחשון התשפ"ה (14 בנובמבר 2024);

עמיהוד שמלצר: השר ראשי, בצו, לדחות את המועדים האמורים בסעיפים קטנים (א) ו-(ב), ובלבד שלא ידחה כל אחד מהמועדים כאמור ליותר משתי תקופות של עד שישה חודשים, כל אחת; דחיית המועד כאמור לעניין חשבונות של תאגידים יכול שתהיה לגבי כלל התאגידים או סוגים מהם.

שלמה קרעי: עוד שישה או שבעה תאריכים שונים למימוש החוק, ועוד השר יכול לדחות.

שלמה קרעי: מיכאל, לא מתאים לך.

ענבר בזק: הייתי מקצרת ונותנת לשר אפשרות לדחות, אבל לקצר מלכתחילה - - -

מיכאל ביטון: הוועדה יוצאת להפסקה עד 19:40.

מיכאל ביטון: יש לכם כריכים בחוץ, בנדיבות ובדאגה של מנהלת הוועדה, עידית, אז תאכלו משהו, תשרדו.

מיכאל ביטון: נחזור.

מיכאל ביטון: יהיו הערות לסעיף הזה, נסיים אותן.

מיכאל ביטון: נקרא את הסעיפים האחרונים ונקרא מה שצריך בהוראות המעבר.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

מיכאל ביטון: הפסקה.

מיכאל ביטון: אנחנו מחדשים את ישיבת ועדת הכלכלה.

מיכאל ביטון: חבר הכנסת קרעי.

שלמה קרעי: אדוני יושב-הראש, דיברתי קודם לגבי התאריכים שאני חושב שיש כאן אמירה של דחיינות בכל שלל התאריכים שמוצעים כאן.

שלמה קרעי: היה איתנו מקודם בזום, וירד ממנו, דרור שטרום, זה שבעצם התחיל את כל תהליך התחרות בשוק הזה.

מיכאל ביטון: הוא עדיין.

שלמה קרעי: לא, הוא כתב לי שהוא ירד מהזום.

מיכאל ביטון: בשמו הוא קיים ואולי בתמונה לא.

שלמה קרעי: והוא ביקש לומר את הדברים הבאים.

שלמה קרעי: הוא כותב לי: "שמעתי את דבריך לעניין המועדים וכפי שמצוי בדברים, רציתי לומר לך שאתה צודק לחלוטין.

שלמה קרעי: אין שום סיבה לדחות לדצמבר 2022, 2023 ו-2024.

שלמה קרעי: התחרות למשקי הבית ולעסקים הקטנים שווה יותר מכמה שעות כוח אדם של אנשי תוכנה".

שלמה קרעי: הוא אישר לי לצטט אותו גם מתוך ההודעה הזו ואני חושב שיש לו זכות ראשונים לרפורמה הזו, ושווה לחשוב ולהקשיב לו.

ענבר בזק: אני מצטרפת לדברים של חבר הכנסת קרעי.

ענבר בזק: אני חושבת שצריך להקדים.

מיכאל ביטון: חברת הכנסת ענבר בזק, אני אייצג אותך, כי צריך לפרוטוקול שידעו.

ענבר בזק: אין בעיה.

ענבר בזק: אני מצטרפת, מחזקת.

ענבר בזק: אני חושבת שלוחות הזמנים לא פרופורציונאליים למה שמצריך לגבי ההתארגנות.

ענבר בזק: לבנקים מספיק כוח אדם, מספיק חברות פרילנסרים.

ענבר בזק: אין סיבה שתוך חצי שנה, תשעה חודשים לא יהיו ערוכים.

שלמה קרעי: אני מצטרף לדברים של חברת הכנסת בזק.

שלמה קרעי: תודה.

מיכאל ביטון: לובי 99.

לינור דויטש: תודה.

לינור דויטש: אני מנכ"לית לובי 99.

לינור דויטש: שתי הערות על סעיף 72.

לינור דויטש: אחד, סעיף 72(ג) שנותן אפשרות לשר האוצר לדחות את יישום הרפורמה בשנה, אני רוצה לבקש שזה יהיה באישור ועדת הכלכלה.

לינור דויטש: אנחנו ראינו כבר בעבר לא פעם ולא פעמיים, בבנקים, השיטה שלהם היא לדחות את החוק, וברגע שזה לא מחייב אישור של ועדת הכלכלה, זה אומר שהשר יכול לעשות מה שהוא רוצה.

מיכאל ביטון: לינור, אל תאמצי את הקול שלך.

מיכאל ביטון: היועץ המשפטי כיוון לדעתך קודם.

מיכאל ביטון: תעברי לסעיפים שאת - - -

לינור דויטש: הסעיף השני זה נושא הדחייה.

לינור דויטש: אני רוצה לא סתם להגיד למה אסור לדחות.

לינור דויטש: אני רוצה להסביר את הנקודה מבחינה טכנית.

לינור דויטש: ברגע שמשחררים את הנתונים, אין באמת הבדל בין שחרור מבחינה טכנולוגית, ואנחנו התייעצנו עם טובי המומחים הטכנולוגיים.

לינור דויטש: אין הבדל בין שחרור נתונים לצרכי עובר ושב לצרכי הלוואות, פיקדונות ואשראי.

לינור דויטש: זה אומר שאין באמת סיבה להבדיל בין השניים.

לינור דויטש: ההבדל המרכזי הוא בכסף.

לינור דויטש: ביוני 2022 הם נותנים לך גישה לכל מה שאין בו כסף, ודחו לדצמבר את כל מה שיש בו כסף.

לינור דויטש: למה זה כל כך חשוב לנו?

לינור דויטש: תחשבו למשל, דוגמה, עשרות אלפי זוגות צעירים שלוקחים משכנתאות, והיום לא יכולים להשוות את המשכנתא ללא שימוש בלשלם לאיש מקצוע.

לינור דויטש: תחשבו שהטכנולוגיה הזאת תאפשר להם להשוות בקלות.

לינור דויטש: עוד שישה חודשים זה הרבה מאוד.

לינור דויטש: זה עשרות אלפי זוגות צעירים שלא יוכלו להשוות.

לינור דויטש: אין סיבה לדחות את זה.

לינור דויטש: מדובר בחוק שהיה אמור להיות מחוקק בהמשך ישיר לרפורמת שטרום.

לינור דויטש: אני ישבתי פה כשאמרו, זה ייקח שלושה חודשים עם סיום הרפורמה.

לינור דויטש: סיום הרפורמה היה בינואר 2017, סיימנו לחוקק.

לינור דויטש: זה היה אמור לקרות באפריל.

לינור דויטש: הנה אנחנו עוד מעט חמש שנים אחרי והחוק עדיין לא עבר.

לינור דויטש: זה אבסורד ויש מי שגוזר קופון.

לינור דויטש: מי שגוזר את הקופון זה דואופול ענק.

לינור דויטש: פועלים היה יכול להקים את ביט בשנייה.

לינור דויטש: לאומי מתגאה בהקמתו של פפר, הבנק הדיגיטלי הראשון, אבל כשזה נוגע באפליקציות פשוטות ל- API

לינור דויטש: שכבר קיים, אני מזכירה לכם, לכולנו יש את האפליקציות בפלאפונים בטכנולוגיה שכבר קיימת, פתאום צריך לדחות וזה מסובך וקשה ואי אפשר לעשות.

לינור דויטש: זה פשוט תירוצים ואין שום סיבה.

לינור דויטש: אני גם אומר שבטיוטות מוקדמות יותר שאנחנו ראינו, של החוק, אנחנו ראינו טיוטות שמדובר על תאריכים של פברואר 2022.

לינור דויטש: פתאום כשהגיעה הטיוטה לפה, אנחנו רואים כבר יוני 2022 עם דחייה לדצמבר 2022 של חלק מהסעיפים.

לינור דויטש: אין שום סיבה שזה יקרה ואנחנו חושבים שצריכים להתעקש על הקדמת הלו"ז.

לינור דויטש: תודה.

מיכאל ביטון: תודה לך, לינור.

מיכאל ביטון: אחרי שירדנו עליהם ולא נתנו להם להסביר למה הם עשו לוח זמנים כזה, קודם נשמע את ההסברים ואז עוד בטח יהיו התייחסויות לסעיף המשמעותי הזה.

מיכאל ביטון: תבארו לנו את התאריכים האלה, מדוע ולמה.

יובל טלר חסון: אדוני היושב-ראש, אתה רוצה שנקרא גם את התוספת השלישית לפני זה?

מיכאל ביטון: קדימה, ואז תבארו.

עמיהוד שמלצר: תוספת שלישית (ההגדרה "סלי מידע" שבסעיף 1) סלי מידע חלק א' סלי המידע לעניין מקור מידע שהוא בנק או תאגיד עזר

עמיהוד שמלצר: מידע על אודות חשבון תשלום, כהגדרתו בחוק שירותי תשלום, במטבע זר – ובכלל זה פירוט יתרות בחשבון ופירוט כלל החיובים והזיכויים בחשבון.

עמיהוד שמלצר: מידע על אודות אשראי – ובכלל זה פירוט לעניין יתרת האשראי, הריבית והעמלות שהוסכמו קשר לאשראי, מועדי הפירעון וקיומם של שעבודים שניתנו כנגד האשראי.

עמיהוד שמלצר: מידע על אודות ניירות ערך – ובכלל זה סוגי ניירות הערך, פעילות בניירות ערך ועמלות המשולמות בקשר עם תיק ניירות הערך; לעניין זה, "נייר ערך" – כהגדרתו בסעיף 52 לחוק ניירות ערך לרבות נכסים פיננסיים כהגדרתם בחוק הייעוץ ולמעט קרנות השתלמות.

עמיהוד שמלצר: סלי המידע לעניין מקור מידע שהוא סולק

עמיהוד שמלצר: חלק ג'

עמיהוד שמלצר: כל אחד מסלי המידע המנויים בפרטים (1) עד (6) לחלק א'.

עמיהוד שמלצר: סלי המידע לעניין מקור מידע שהוא גוף מוסדי, בעל רישיון למתן אשראי ובעל רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי

שלמה קרעי: מה עם נותני אשראי ב-PPP שיש, זה החלק החמישי?

שלמה קרעי: יש כאן חמש קבוצות בדף שחילקתם לנו עכשיו.

עמיהוד שמלצר: הם נמצאים בחלק ד'.

עמיהוד שמלצר: חלק ד' זה לעניין גוף מוסדי בעל רישיון למתן אשראי שהוא נותן אשראי, ובעל רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי, שזה p2p.

שלמה קרעי: חילקתם כאן - - -

עמיהוד שמלצר: נכון.

עמיהוד שמלצר: חילקנו אותם פה מבחינת המועדים.

עמיהוד שמלצר: מבחינת סלי מידע, סלי מידע הם סלי מידע זהים.

שלמה קרעי: אוקיי.

יובל טלר חסון: אדוני היושב-ראש, מאחר שקראנו פה הרבה מאוד מילים וקצת אולי קשה להבין מהמילים, אז כן חילקנו לכם איזושהי תמונה של מועדי התחילה.

יובל טלר חסון: אנחנו מקבלים את הביקורת.

יובל טלר חסון: זה לא בחלל ריק.

יובל טלר חסון: אתם בגדול מהיום הראשון שאנחנו דנים פה, מההקראה הראשונה שרק הצגנו את המצגות על המצב בשוק הבנקאות וכמה דחוף לקדם את החוק הזה, התחלתם לדבר על הנושא הזה של הדחיפות בהנגשת המידע.

יובל טלר חסון: מהבחינה הזאת אנחנו חושבים שנכון להנגיש את המידע בצורה כמה שיותר מהירה כשאנחנו נותנים לזה סייג בזה שחשוב לנו מאוד שההנגשה תהיה נכונה, שהיא לא תביא לטעות, שהיא לא תביא להטעיה ולבעיות צרכניות שעלולות לנבוע.

יובל טלר חסון: יהיה לנו מאוד חשוב להנגיש את המידע, מצד אחד, אבל מצד שני לא נדע להבטיח שהוא מחולל את התחרות שאנחנו היינו רוצים שהוא יחולל.

יובל טלר חסון: כפי שניתן לראות, יש מועדים שהם מוקדמים יותר, שחלים לגבי בנקים לתאגידי עזר ולגבי סולקים.

יובל טלר חסון: הסיבה שלגבי הבנקים ותאגידי עזר ולגבי סולקים התחולה היא מוקדמת יותר, בגלל שהגופים האלה כבר התחילו בפעילות להנגשת המידע.

יובל טלר חסון: כמו שדובר פה גם בדיונים הקודמים, במסגרת נב"ת של בנק ישראל, הבנק כבר חייב את כל הבנקים להיערך לחוק הזה.

יובל טלר חסון: כבר יש מידעים מסוימים שהונגשו.

יובל טלר חסון: במסגרת זה חשבונות עו"ש, כבר הונגש המידע עבורם.

יובל טלר חסון: כרטיסי חיוב ותשלומים, אמור להיות מונגש בינואר הקרוב, ולכן הדברים האלה כמו שאפשר לראות, התחולה שלהם היא יחסית מוקדמת.

יובל טלר חסון: בעצם ברגע שהחוק נכנס לתוקף, שני הדברים האלה כבר נכנסים ביחד עם החוק לתוקף.

יובל טלר חסון: עם זאת, החוק גם דורש עבודה רגולטורית, ועבודה רגולטורית שגוזרת בעקבותיה גם עבודה של המפוקחים והתאמה של המערכות שלהם.

יובל טלר חסון: כשאני אסיים, אני אשמח שנציגי הרגולטורים יתייחסו לסוגיות האלה.

יובל טלר חסון: בשביל שאנחנו נדע להבטיח שהחוק מצד אחד מייצר הנגשה איכותית, תחרותית, ומהצד השני שנדע לעמוד היום על כל הדברים שדיברנו עליהם במסגרת החוק, למשל הסוגיה של שותפים, למשל לגבי סוגיה של התנועה שגם היא סוגיה שדורשת התאמות, אנחנו נדרשים כן לקבוע מועדים שהם מועדי תחילה מאוחרים יותר.

יובל טלר חסון: אני אשמח שבהקשר הזה אילנית מבנק ישראל, שמובילה כבר שנים רבות את הנושא של בנקאות פתוחה בבנק ישראל, ומייצרת את התרגום של הבנקאות הפתוחה לישראל, וגם מוסיפה עוד דברים חדשים שלא קרו בעולם, כן להרחיב קצת בנושא הזה.

שלמה קרעי: אתה אומר כאן שהמועד הראשון שנתתם ליוני, בעצם כבר מוכן לינואר הקרוב.

יובל טלר חסון: מה שמוכן בינואר הקרוב זה ההנגשה, החצנה של המידע, אבל יש גם מי שצריך לקבל את המידע.

יובל טלר חסון: ככל שאנחנו ניתן את ההנגשה הזאת רק למי שעד היום עשה את זה, שזה בעצם המערכת הבנקאית, ייווצר יתרון מסוים למערכת הבנקאית, ולכן חשוב לנו שגם יהיה מי שידע לקבל את המידע.

יובל טלר חסון: בשביל שיהיה מי שידע לקבל את המידע, צריך לייצר הוראות מאסדר גם לנושא נותני שירותי המידע כדי שגם הגופים האלה שהם נותני שירות ומידע - - -

מיכאל ביטון: שביציאה לדרך כולם יהיו על קו הזינוק.

שלמה קרעי: מה הלחץ הזה להפריד את האשראי וחסכונות ולדחות את זה בעוד חצי שנה?

שלמה קרעי: זאת נקודת המחלוקת העיקרית כאן.

יובל טלר חסון: אין פה הפרדה של אשראי ופיקדונות.

יובל טלר חסון: אילנית גם תתייחס לזה.

יובל טלר חסון: אשראי ופיקדונות זה סל מידע חדש, נוסף.

יובל טלר חסון: יש את ה-14 ביוני, ש-14 ביוני הוא בסופו של דבר לייצר מגרש משחקים שווה שבו כולם מתחילים מאותה נקודה.

מיכאל ביטון: יובל, הבאת לנו את התאריכים, התפשרת, שמעת, לחצו אותך.

מיכאל ביטון: תגיד לנו מה אפשר להקדים.

מיכאל ביטון: שלושה חודשים?

מיכאל ביטון: חצי שנה?

שלמה קרעי: אדוני יושב-הראש, עם כל הכבוד לממשלה, אתה יושב-הראש כאן ואנחנו חברי הכנסת.

שלמה קרעי: בוא תקבע מסמרות.

מיכאל ביטון: יובל אמר משהו שחייבים להקשיב לו.

מיכאל ביטון: בקו הזינוק כשהרפורמה יוצאת, יהיו המון מתחרים.

מיכאל ביטון: כדי שהם יתחרו, הם צריכים להיות מוכרים, רשומים, מאוסדרים.

שלמה קרעי: תשעה חודשים זה זמן לשתי מערכות בחירות במדינה שלנו.

מיכאל ביטון: לא עלינו.

מיכאל ביטון: הקדוש ברוך הוא יציל אותנו.

שלמה קרעי: גוף חי נוצר בתשעה חודשים.

שלמה קרעי: זה מספיק זמן להיריון גם של הרפורמה הזו.

מיכאל ביטון: יובל, אתה שומע את רוח חברי הכנסת?

יובל טלר חסון: חד משמעית.

מיכאל ביטון: אנחנו רוצים להקדים.

מיכאל ביטון: אתם שומעים אותנו, הרגולטורים, כל אחד לפי מעמדו וכבודו, בנק ישראל, ניירות ערך, הפיקוח על הבנקים, שוק ההון, כל אחד לפי אחריותו?

מיכאל ביטון: בואו תעשו קווץ', תעשו מאמצים.

יובל טלר חסון: אני אשמח אם כן נציגת בנק ישראל תסביר קצת יותר על הסוגיה של אשראי ופיקדונות.

מיכאל ביטון: בקשה.

שלמה קרעי: אני חייב לומר מילה על להקשיב לבנקים, לדחיות שהם רוצים.

שלמה קרעי: בשנת 90' או 91' אברהם פורז היה כאן עם הצעת החוק המקורית שלו לביטול עמלת פירעון מוקדם כמה שנים אחרי שנתנו אותה, והוא אמר, ביקשנו מהבנקים - - -

מיכאל ביטון: אני הולך איתך עם עמלת פירעון מוקדם עד הסוף.

שלמה קרעי: מצוין, אני שמח מאוד לשמוע.

מיכאל ביטון: יובל, הדבר הזה כואב.

מיכאל ביטון: יש פה כל מיני עוולות.

מיכאל ביטון: זה לא סתם.

מיכאל ביטון: הוא מעלה פה כל מיני עניינים קטנים.

שלמה קרעי: היושב-ראש, תשמע מה הוא אמר.

שלמה קרעי: הוא אמר, ביקשנו מהבנקים לקבל מה הן עלויות הגיוס שבשלהן אתם רוצים את עמלת הפירעון מוקדם הזו.

שלמה קרעי: ביקשנו ודרשנו ועד היום לא נתנו.

שלמה קרעי: ככה הוא אמר ב-91' ואני אומר לך, גם אנחנו כאן, כשישב פה איתן כבל ביקשנו שוב ושוב את עלויות הגיוס שלהם ועד היום לא קיבלנו.

מיכאל ביטון: אבל אתה מתכוון להיות כמוהם או לא להכריע את הסוגיה?

שלמה קרעי: אני רוצה להכריע.

מיכאל ביטון: אז נעבוד על זה ביחד.

שלמה קרעי: סגור.

מיכאל ביטון: כן, בנק ישראל.

אילנית מדמוני: אנחנו הפיקוח על הבנקים.

אילנית מדמוני: אנחנו לא מייצגים את הבנקים.

אילנית מדמוני: אני מנהלת יחידת החדשנות בפיקוח על הבנקים.

אילנית מדמוני: אני מנהלת את פרויקט הבנקאות הפתוחה מזה כמה שנים.

אילנית מדמוני: חשוב לי לשים פה על השולחן שתבינו שאנחנו עובדים על זה במחשבות מ-2016, אבל במעשה מ-2018.

אילנית מדמוני: זה תהליכים שהם רגולטוריים מאוד לא פשוטים.

אילנית מדמוני: היום נראה טריוויאלי שיש מערכת שהיא סטנדרט אחיד לכל המערכת.

אילנית מדמוני: היום הרבה דברים נראים טריוויאליים, אבל כשיצאנו לדרך זה לא היה ככה, זה לא היה טריוויאלי.

אילנית מדמוני: אנחנו עשינו המון מהלכים, שהיום במקום לעלות לאוויר בעוד שלוש שנים, ואם נשווה את זה לפרויקט בסדר גודל דומה כמו המעבר מבנק לבנק, נראה שגם שם זה תהליכים שלקחו שלוש שנים לפחות וקצת יותר.

אילנית מדמוני: במקום שנחכה עוד שלוש שנים מרגע החקיקה, אנחנו יכולים לעלות לאוויר בעוד שבעה חודשים.

אילנית מדמוני: כשיובל אומר עוד שבעה חודשים, צריך להבין שזה ממש קצר.

אילנית מדמוני: על הדרך צריך פה לקבוע רישיונות, צריך לתת אישורים, לראות שיש רגולציה מתאימה.

אילנית מדמוני: הרי כל הסעיפים שדיברנו עד עכשיו זה רגולציה לצד מקורות המידע ורגולציה לצד צרכני המידע.

אילנית מדמוני: אנחנו בבנק ישראל יחסית מקדימים גם בהיבטי רגולציה, כי כבר הכרחנו וחייבנו את הבנקים ואת חברות כרטיסי האשראי להשמיש את התקן.

אילנית מדמוני: אנחנו בחרנו סטנדרט בין-לאומי.

אילנית מדמוני: הצטרפנו לתוך הסטנדרט הזה כדי שנוכל להשפיע מבפנים ולעשות, יובל קרא לזה גיור, התאמות למצב בישראל.

אילנית מדמוני: אשראי ופיקדונות לא קיים שום מקום בעולם.

אילנית מדמוני: בתקן ברלין, התקן שאנחנו אימצנו אותו אנחנו כתבנו את הסטנדרט.

אילנית מדמוני: אנחנו הפכנו את זה למשהו בין-לאומי שעכשיו שואפים באירופה גם כן ליישם את זה.

אילנית מדמוני: אנחנו בישראל ניישם את זה לראשונה.

אילנית מדמוני: באירופה לא מיישמים את זה עדיין.

אילנית מדמוני: התהליכים האלו זה תהליכים שלוקחים זמן גם בצד הרגולציה.

אילנית מדמוני: כשהבנקים נדרשו לעשות את חשבונות העו"ש, שזה משהו סטנדרטי, יחסית היה פשוט.

אילנית מדמוני: היה קל לרוץ עם זה.

אילנית מדמוני: קודם כל בונים את התשתית.

אילנית מדמוני: זה לקח המון זמן, אבל להעלות את חשבונות העו"ש יחסית היה פשוט.

אילנית מדמוני: כשאנחנו עכשיו עומדים על כרטיסי האשראי, עשינו התאמות לשוק הישראלי כדי שייתן את כל המידע וייתן מידע דומה בין מה שהלקוח רואה בערוצים הישירים, מה שהוא רואה באפליקציה לבין מה שיקבל נותן השירות - - -

מיכאל ביטון: אני חושב שהסברת את מורכבות המשימה ובטח אפשר עוד לפרט.

מיכאל ביטון: אני שואל אותך בכנות, יש פה איזה תאריך להקדמה שנוכל להקדים?

מיכאל ביטון: אם מישהו יגיד שכן ורגולטור אחר לא, אז זה לא נעים.

מיכאל ביטון: יש לכם עד מחר.

מיכאל ביטון: אם אתם יכולים לקצר טווח פה, חצי שנה, שלושה חודשים בתאריכים, בתיאום ביניכם, אם זה אמיתי, כן?

מיכאל ביטון: אני לא רוצה לעשות לוחות זמנים שלא עובדים.

יובל טלר חסון: אדוני היושב-ראש, אנחנו ניקח את ההצעה שלך ואנחנו נבחן את הנושא הזה.

מיכאל ביטון: תבחנו את זה?

אילנית מדמוני: חשוב מאוד להבין שזה לא רק בצד היישום ועוד כוח אדם למי שצריך ליישם את זה.

אילנית מדמוני: יש פה המון עבודה רגולטורית.

שלמה קרעי: היושב-ראש, לצערי, גברת מדמוני, לא יצא לי לעבוד איתה אישית בנושאים האלו, אבל בנושאים אחרים כן ראיתי את האיטיות של בנק ישראל, של הפיקוח על הבנקים במהלכים שיכולים לפגוע בבנקים.

שלמה קרעי: לא יודע אם הזכרתי, בדצמבר 2017 הפיקוח על הבנקים אחרי שנה וחצי של משא ומתן בינינו, אז היה חבר הכנסת יואב קיש ואנוכי, עם המפקחת על הבנקים בנושא ביטול העמלה, הריבית השנתית שלקוח משלם על ערבות בנקאית שמגובה בפיקדון.

שלמה קרעי: הכסף שלך שיושב בנק, אתה מקבל עליו נייר שיש כסף אצלך בחשבון מוקפא ואתה משלם לבנק ריבית שנתית של 3%–4%.

שלמה קרעי: בדצמבר 2017 הפיקוח על הבנקים יצא סוף סוף אחרי שנה וחצי של משא ומתן בהודעה, שהוא הולך להפחית דרמטית את הריבית הזאת.

שלמה קרעי: אתה חושב שקרה משהו מאז?

מיכאל ביטון: שזה כסף של הבן אדם, שהבנק משתמש בו.

שלמה קרעי: בדיוק.

שלמה קרעי: אתה משלם לבנק ריבית שנתית על הכסף שלך שמוקפא אצלו בחשבון.

שלמה קרעי: אתה חושב שנעשה משהו מאז דצמבר 2017?

שלמה קרעי: לא נעשה שום דבר.

מיכאל ביטון: קרעי, אם אתה תביא לנו את כל הבעיות הערב, אנחנו - --

שלמה קרעי: אני בכוונה מציף את הדברים האלה, שתדע שבעיניי בין המנעד שיש לשמירה על טובת הציבור לבין יציבות הבנקים, הפיקוח על הבנקים, מניסיוני, נוטה יותר לטובת יציבות הבנקים.

מיכאל ביטון: אבל אתה ראית מצד אחד לוחות זמנים, ומצד שני הוראות חוק שמאפשרות עוד דחיות, וחלקם חשבו שזה לא יהיה באישור שלנו, אז הדחיות יהיו באישור שלנו, של הוועדה.

לינור דויטש: כבוד היו"ר, אפשר שאלה רק לאילנית, שלא הבנתי?

מיכאל ביטון: כן.

לינור דויטש: את אמרת שבעה חודשים, שזה אומר יוני?

לינור דויטש: מה קורה עם כל הסעיפים של דצמבר?

לינור דויטש: אם היית אומרת לי שכל הסעיפים הם ליוני, הייתי אומרת יאללה, אבל כל החלק המשמעותי הוא בדצמבר.

לינור דויטש: אם את מדברת על שבעה חודשים, שנזכור שבעה חודשים אבל כל הסעיפים ולא רק חלק.

אילנית מדמוני: טוב ששאלת את זה, כי אתם מדברים על לבוא ולהעלות את כל הנתונים ביוני, אז קודם כל אין סטנדרט לניירות ערך כי זה משהו שעוד לא כתבנו ואנחנו עובדים בימים אלו לכתוב סטנדרט לניירות ערך.

אילנית מדמוני: אנחנו מעריכים הערכה שלנו יחד עם הקבוצה, שזה לא ייסגר, אנחנו בתהליך כתיבה מאוד מתמשך, לפני תחילת 2022.

אילנית מדמוני: איך אפשר יהיה להעלות את זה ביוני 2022 אם אין עוד בכלל את השפה?

אילנית מדמוני: הרי אנחנו לא רוצים פה מגדל בבל.

שלמה קרעי: אילנית, ניירות ערך זה דצמבר 2023 לפי מה שמופיע כאן.

שלמה קרעי: מדברים על אשראי וחסכונות.

אילנית מדמוני: אנחנו לא נאפשר לעלות עם אשראי ופיקדונות במאי, כשכולם יצטרכו לחכות ליוני.

אילנית מדמוני: אנחנו נצטרך לדחות כי אנחנו מבינים שגם עלינו יש עומס רגולטורי לבוא ולכתוב את כל הרגולציה הזאת שהיא תהיה מוכנה בזמן ושמקורות המידע שלנו, וכמוני גם הרגולטורים האחרים, לכתוב כדי שיהיו מוכנים ליישם את זה עד יוני.

אילנית מדמוני: נצטרך לקחת פסק זמן עם המימוש של האשראי ופיקדונות.

אילנית מדמוני: כמו שאמרתי קודם, המימוש מצריך מבנק ישראל עבודה מאוד קשה של פרשנות של הסטנדרט, של תיקונים בסטנדרט, של דברים שלא חשבו עליהם מראש, ולכן אי אפשר לעשות שני דברים ביחד, במקביל.

אילנית מדמוני: צריך לתקן את הרגולציה, להתאים את עצמנו לחוק, ליישר קו ולהתחיל לרוץ ביוני, כל השחקנים ביחד על שני סלי המידע המרכזיים.

אילנית מדמוני: אחר כך יש לנו עוד המשך עבודה לגבי האשראי והפיקדונות, להעלות אותם, ואחר כך להעלות עם ניירות הערך ולבסוף את התאגידים.

אילנית מדמוני: כמו שיובל אמר, אנחנו נשב, נחשוב היום, נראה מה עוד אפשר.

אילנית מדמוני: אני באמת מתקשה להאמין שאפשר לעשות עוד משהו, אבל זה לכולנו נותן פה נקודה למחשבה.

מיכאל ביטון: אתם הולכים לעשות בדיקה מעמיקה של לוחות הזמנים ב-24 שעות האלה.

אילנית מדמוני: רק זה נותן לנו נקודה למחשבה, לחשוב גם על הנושאים הבאים, לא רק המערכת הבנקאית.

אילנית מדמוני: צריך לבוא ולהסתכל מה עוד אפשר לעשות, ולהבין שכל נושא חדש שנרצה לקחת, זה ייקח תקופה מאוד ארוכה, וכן, כמו שהמפקח אמר, צריך להתחיל ללחוץ על - - -

מיכאל ביטון: את יודעת מה הבעיה, גברת מדמוני?

מיכאל ביטון: שהאמונה הולכת וקטנה אחרי 70 שנה.

מיכאל ביטון: יש דילול.

מיכאל ביטון: אנחנו מאמינים ובסוף לא היו רפורמות גדולות ואמיתיות בעולם הבנקאות, שזעזעו את המבנה הישן.

לינור דויטש: אני רק יכולה להוסיף, כבוד היו"ר, לדבריך, שהמפקח עלה פה ואמר כמה הרפורמה הזאת חשובה.

לינור דויטש: אני חושבת שעם תקציב של 880 מיליון שקל בשנה שבנק ישראל מחזיק, אני חושבת שאפשר להקצות עוד כמה תקנים כדי להגביר את קצב כתיבת הרגולציה, כי עוד שניים-שלושה תקנים יכולים אחר כך לחסוך לעשרות אלפי זוגות ישראלים בשישה חודשים הנוספים המיותרים האלה.

לינור דויטש: בנק ישראל, יש לך תקציב מספיק גדול, אתה חושב שזה מספיק חשוב, שים עוד כמה תקנים ותסיימו את הרגולציה.

לינור דויטש: שבו יומם ולילה, סיימו את זה.

לינור דויטש: אני מצטערת, זה נשמע לי כמו תירוצים.

לינור דויטש: קשה לי.

לינור דויטש: כמו שאצלי בצוות לובי 99, עמותה, אף אחד לא מרוויח עשירית ממה שאתם מרווחים, יודעים לעבוד יומם ולילה, גם בנק ישראל שיישב ויעבוד יומם ולילה.

לינור דויטש: עם כל הכבוד, זה לא צריך לעניין את הזוגות הישראלים שמשלמים ולא יכולים להשוות את המשכנתא.

לינור דויטש: מצטערת, זה נשמע לי כמו תירוצים.

מיכאל ביטון: תודה, לינור.

מיכאל ביטון: יאיר אבידן.

יאיר אבידן: תודה.

יאיר אבידן: יש לי הרבה כבוד גם לחבר הכנסת קרעי וגם ללינור דויטש.

יאיר אבידן: זה לא המקום עכשיו ללכת על כל ההיסטוריה, וגם רק 70 שנה, זה שום דבר לעומת האין-סוף.

יאיר אבידן: אנחנו נמשיך לבוא ולהתקדם, וכן, בין יציבות לרווחת הצרכן מאוד חשוב לנו רווחת הצרכן.

יאיר אבידן: בואו נשים את הדברים במקום.

יאיר אבידן: אני רוצה גם להגיד בצורה מאוד ברורה, נוהל בנקאי תקין שקיים לבנקאות פתוחה קבע תאריכים.

יאיר אבידן: עכשיו בחקיקה זה לא הדואופול ולא הבנקים הם אלה שיזמו.

יאיר אבידן: בין היתר השתנתה החקיקה ושם צריך.

יאיר אבידן: רוצה להזכיר לכולם פה שהיינו במשטר פוליטי אחר לגמרי.

יאיר אבידן: באפריל 2021 כשעלינו עם הבנקאות הפתוחה, אנחנו עשינו בבנק ישראל והפיקוח על הבנקים כל מאמץ לחבר למרות שאין חקיקה, את כל הרגולטורים האחרים, גם את רשות שוק ההון, גם רשות ניירות ערך כדי שכל האקוסיסטם הזה יפעל.

יאיר אבידן: פעם אחת אומרים, אל תשאירו את זה רק למערכת הבנקאית.

יאיר אבידן: המערכת הבנקאית היא מוכנה יותר גם כמקור מידע וגם כצרכן מידע יותר מכל האחרים.

יאיר אבידן: אף מאסדר לא מוכן לתת רישיונות, אז פעם אחת אתם אומרים, תקצרו, אבל אם נקצר, רק המערכת הבנקאית תהיה פעילה ואז סולקים.

יאיר אבידן: אם אנחנו מאריכים, אז באים בטענות דווקא למערכת הבנקאית שהיא מוכנה, אז מה זה הצביעות?

יאיר אבידן: אני מבקש, בואו נשים את הדברים על דיוקם.

יאיר אבידן: לינור דויטש, את פשוט טועה בתכלית.

יאיר אבידן: השאלה הזאת היא לא שאלה האם הרגולטור יעבוד עוד יום ועוד יומיים.

יאיר אבידן: אנחנו לא בוחלים בעבודה וזה לא קשור בכלל לכסף.

יאיר אבידן: אנחנו מונעים משליחות, ולכן זה בכלל לא קשור לשם.

יאיר אבידן: בואו נזכיר לכולנו, בינואר אנחנו מוכנים עם כרטיסי האשראי.

יאיר אבידן: במאי אנחנו מוכנים עם האשראי ופיקדונות עם הסטנדרט.

יאיר אבידן: ניירות ערך, אנחנו לא מוכנים עם הסטנדרט כמו שאילנית מדמוני אמרה, אבל המערכת הבנקאית והסולקים מוכנים.

יאיר אבידן: יש דרישה שהשחקנים האחרים, שיאסדרו אותם כדי לא להשאיר את המערכת רק לדואופול או לבנקים.

יאיר אבידן: בואו, נפסיק עם הצביעות.

יאיר אבידן: המערכת הבנקאית מוכנה בהחלט.

יאיר אבידן: מר קרעי, תשעה חודשים זה לא חזות הכול.

יאיר אבידן: ישנם מספר תהליכים שאין ברירה אלא לעמוד בהם ולאסדר אותם.

יאיר אבידן: כמו שמר טלר אמר, אנחנו רוצים להנגיש את זה בצורה מסודרת, וכמו שאילנית אמרה, צריך לבוא ולסדר את הסטנדרט, אבל הדחייה ככל שהיא קיימת, היא באה משני מקומות: מקום אחד, שהחקיקה מחייבת חלק מהדברים כמו לדוגמה חשבון משותף וכל נושא ההמחרה, ופעם שנייה, לאפשר גם למאסדרים האחרים כדי שהם יוכלו לתת את הרישיונות ולדאוג שבאקוסיסטם של האורגנים שהם מאסדרים אותם, יהיו מסוגלים לעמוד בכל התנאים של אבטחת מידע, של אבטחת הפרטיות, של סייבר, להכין את התשתיות שלהם כדי שיוכלו להיות חלק מהמערכת כדי שהמערכת לא תישאר סגורה רק בתוך המערכת הבנקאית.

יאיר אבידן: אלה העובדות.

מיכאל ביטון: יאיר, הדברים הובהרו ואני גם לא רוצה פה ניגוח.

שלמה קרעי: אני רוצה לומר מילה טובה.

שלמה קרעי: המפקח על הבנקים, יאיר אבידן, יש לי היכרות איתו.

שלמה קרעי: נפגשנו ויצא לי להכיר אדם שבא עם באמת שליחות לפיקוח על הבנקים.

שלמה קרעי: אני לא רוצה לומר להבדיל ממה שהיה קודם, אבל להבדיל ממה שהיה קודם.

מיכאל ביטון: אבל אתה לא רוצה לומר, אז איך אתה אומר את זה?

שלמה קרעי: אני אומר בכל זאת.

שלמה קרעי: אני לא רוצה להזכיר את מה שהיה.

שלמה קרעי: אני רק אומר שיש כאן במהלך הזה שהוא עשה במשותף יחד איתנו, חברי הכנסת, לביטול מגבלת שליש הפריים, הניסיון הזה כן להיטיב עם הצרכן למרות שבסוף בעיניי לא צלח כל כך, כי המונופול הבנקאי הזה, האוליגופול הבנקאי מאוד משמעותי והתגבר על הצעד הזה, אבל כן אני יכול לומר שיאיר, אני סומך עליו שיש לו יותר רצון לבוא לטובת הציבור, אבל כן צריך את הדחיפה שלנו תמיד, לעשות את הקווץ' הזה קצת יותר.

מיכאל ביטון: סיום טוב לשלב הזה.

מיכאל ביטון: כן, אתה חיכית יפה בסבלנות.

יובל סמט: תודה אדוני היושב-ראש.

יובל סמט: אני מנכ"ל רייז אפ, ואמרת קודם אדוני היושב-ראש שפשרה עושה קניין, אז יש לי הצעה.

יובל סמט: אני חושב שהבנקאות הפתוחה זה שינוי גישה.

מיכאל ביטון: אתה יכול להגיד מה זה רייז אפ, במשפט?

יובל סמט: כן, כמובן.

יובל סמט: אנחנו חברה שעוזרת לישראלים ולישראליות לחיות טוב יותר עם הכסף שלהם.

יובל סמט: אנחנו, מה שנקרא לפי החוק שמתגבש לו כאן, עוסק ותיק.

יובל סמט: יש לנו כבר אלפי לקוחות, חלקם אפילו יושבים בחדר הזה, שצומחים איתנו כלכלית מחודש לחודש, מתחברים לחשבונות הבנק, כרטיסי האשראי, דולים את המידע, Screen scraping כבר כמה וכמה שנים ברוח שבנק ישראל הכתיב, ואנחנו שחקן שכבר משנה חיים של אנשים, ואנחנו כבר שחקן שמחובר לבנקים.

יובל סמט: אני חי את העתיד שאנחנו מדברים עליו כאן.

מיכאל ביטון: אם אתה צריך להסביר מה זה הדבר הזה, מה האלגוריתם, מה הרעיון המסדר שלכם?

יובל סמט: הדבר שאנחנו הבנו זה שאנשים צריכים שני דברים: דבר ראשון מספר פשוט שהם מבינים באמצעותו כמה כסף יש להם באמת, אז אנחנו מתחברים לחשבונות הבנק וכרטיסי האשראי, מנתחים את הנתונים ונותנים מספר אחד קל כמו 10,000 צעדים ביום שצריך ללכת.

יובל סמט: אתה פשוט מקבל את המספר, כמה כסף יש לך עד סוף החודש.

יובל סמט: מה עוד גילינו?

יובל סמט: שאנשים לא צריכים רק מספר, הם צריכים מוטיבציה, אז אנחנו נותנים להם מוטיבציה באמצעות טכנולוגיה, הודעות בוואטסאפ, באמצעות קהילה בפייסבוק ובאמצעות תמיכה אנושית בצ'ט.

יובל סמט: הדבר הזה עובד ובאמת משנה חיים של אנשים, ואני מרגיש זכות ומסירות נפש גדולה לעשות את מה שאנחנו עושים, חברת סטארט אפ עם המשקיעים הכי טובים שיש בארץ.

יובל סמט: אנחנו חיים את המציאות שאנחנו מנסים ליצור כאן וזה מדהים, והלוואי שיהיו עוד עשרות ומאות כמונו כי זה ישנה את המציאות, יטפל במדדים כמו שאנחנו רוצים לראות, יוריד את העלויות וכו'.

יובל סמט: אנחנו רואים את זה כבר קורה, וזה מדהים וזה אדיר.

יובל סמט: יש לי הצעה.

יובל סמט: הבנקאות הפתוחה זה שינוי גישה.

יובל סמט: בנק שפותח ממשק לשחקנים חיצוניים זה לא דבר שהוא סטנדרט בלבד, זה פשוט לשנות את אופן החשיבה.

יובל סמט: אני הייתי רוצה להציע שבעצם יאפשרו לנו לגשת לממשקים as is.

יובל סמט: מה הכוונה as is? הממשקים כבר קיימים.

יובל סמט: בנק לאומי הכריז על אגרגטור.

יובל סמט: בעצם אפליקציה של בנק לאומי שפונה כבר בתור נותן שירותי מידע למקורות מידע אחרים.

יובל סמט: המערכת כבר עובדת.

יובל סמט: חבל לתת לרכבת לברוח לנו ולא להיות עליה כבר עכשיו.

יובל סמט: תנו למי שמקבל רישוי מאחד מהמאסדרים, פשוט להתחיל להשתמש בממשקים כמו שהם, לא לחכות ליוני.

יובל סמט: תאריך תחילת החוק צריך להיות כמה שיותר מהיר, וגם אז ברגע שבנק ישראל יכתיב את הסטנדרט, ואילנית, אני באמת תומך במה שהיא אומרת.

יובל סמט: קשה להגדיר סטנדרט, אבל לא צריך לחכות שכל הבנקים וכל הגופים השונים יהיו מוכנים באותו תאריך.

יובל סמט: ירוצו מהר החברים?

יובל סמט: שיעלו לאוויר.

יובל סמט: ברגע ששחקן עולה לאוויר עם הסטנדרט כפי שבנק ישראל מגדיר אותו, אהלן וסהלן, יהיה לו יתרון תחרותי.

יובל סמט: מישהו מוכן עם ניירות ערך מוקדם לפי הסטנדרט?

יובל סמט: תנו לסטארט אפים, תנו לפינטקים.

יובל סמט: מהפכת הפינטק מגיעה.

יובל סמט: תנו לנו להתחבר מוקדם.

יובל סמט: לא צריך לחכות עכשיו שלוש שנים.

יובל סמט: תגדירו סטנדרט.

יובל סמט: מי שירוץ מהר, תהיה לו הזדמנות עסקית בתור מקור מידע ואז הבנקים לא יוכלו להתלונן שאוכלים להם ושותים להם, כי בעצם תהיה הזדמנות לשתף פעולה מוקדם.

יובל סמט: זה הרי כל העניין בבנקאות הפתוחה.

יובל סמט: יש שתי מילים בבנקאות פתוחה: בנקאות ופתוחה.

יובל סמט: בבנקאות צריך להיות בנק מצד אחד, וזה צריך להיות פתוח כגישה.

יובל סמט: ככל שנרוץ יותר מהר, אזרחי ישראל ייהנו יותר מוקדם.

יובל סמט: בגלל זה אני תומך.

יובל סמט: פשוט לשחרר את הדבר הזה כמה שיותר מוקדם, לעלות עם החוק כמה שיותר מוקדם ולתת לכולם לגשת as is, לכו לחכות.

מיכאל ביטון: בחוקים אחרים כמו הייבוא, יש הרבה בעלי עניין, נגיד יבואנים, תעשיינים ועוד כל מיני, אז לפעמים אנחנו שולחים אותם לפגישת עבודה, כזה off record.

מיכאל ביטון: אז אנחנו שולחים אותך ב-24 שעות הללו לפגישת עבודה עם הרגולטורים.

מיכאל ביטון: אולי יש לך מודל שדברים ראשונים יפתחו קודם.

יובל סמט: אני לא אתבייש להגיד שאני כבר כמעט חבר קרוב של כולם כאן.

יובל סמט: אנחנו מדברים הרבה וכולם מכירים את דעותיי, ואני חושב שזה משהו שהוא פשוט ליישום כגישה.

יובל סמט: אני אשמח גם ב-24 שעות הקרובות לעשות את זה.

מיכאל ביטון: בקשה.

מיכאל ביטון: יוסי עדס מהסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים.

מיכאל ביטון: יוסי, אתה איתנו?

יוסי עדס: כן, אני אתכם.

יוסי עדס: אני רוצה לומר שאנחנו רואים חשיבות בסוכנות לעסקים קטנים, חשיבות גדולה ברפורמה הזאת.

יוסי עדס: העסקים הקטנים והבינוניים הם בהחלט צרכנים כבדים של המערכת הבנקאית לכלל השירותים, גם לשירותים שוטפים וגם לשירותי אשראי ופיקדונות ושירותים נוספים.

יוסי עדס: אין ספק שהרפורמה הזאת תוכל להביא להם הרבה ערך, כיוון שאנחנו יודעים גם כן בסקרים שאנחנו עושים, שעסקים קטנים ובינוניים לא תמיד משווים ויש להם קושי מבחינת היכולת שלהם ומבחינת הזמנים לעשות תיחור בין הבנקים.

יוסי עדס: בסקר שעשינו ראינו שעסקים זעירים, רק כשליש מהם עושים השוואה בין ההצעות שבנקים מציעים להם.

יוסי עדס: רציתי להתייחס לגבי לוחות הזמנים.

יוסי עדס: כמובן שככל שיקדימו אותם, אנחנו נשמח.

יוסי עדס: זה יסייע מאוד לעסקים קטנים ויחסוך להם כסף יותר מוקדם.

יוסי עדס: רציתי להעלות גם את הנושא של תאגידים, שככל שמקדימים את לוחות הזמנים, מן הראוי להתייחס גם כן לתאגידים קטנים שאנחנו כרגע רואים ששמו אותם יחד עם כלל התאגידים, גם עם תאגידים גדולים, לדחייה יחסית ארוכה.

יוסי עדס: כ-25% מהעסקים הקטנים והבינוניים זה תאגידים שמעסיקים עד חמישה עובדים.

יוסי עדס: נכון יהיה לתת להם את הפתרון הזה מהר ולא לחכות עד להחלה של החוק הזה לתאגידים גדולים.

מיכאל ביטון: תודה, יוסי.

מיכאל ביטון: לקח לי זמן לזהות מאיפה אני מכיר אותך.

מיכאל ביטון: היית נער אוצר ב-2008.

מיכאל ביטון: בחור מצוין, יוסי.

מיכאל ביטון: כן, אופק.

עודד אופק: תודה, אדוני.

עודד אופק: אני מאיגוד חברות האשראי.

עודד אופק: קצת מהכיוון ההפוך.

עודד אופק: אני מזכיר שהבנקים, הייתה להם תקופת היערכות די ארוכה, של שנים, וגם עכשיו נותנים להם בעצם תקופת היערכות.

עודד אופק: אין לי טענה לבנקים, דרך אגב.

עודד אופק: גם עכשיו נותנים להם תקופת היערכות נוספת ועוד שנת היערכות נוספת אפשרית.

עודד אופק: חברות האשראי שבעצם נכנסו לפיקוח רק בשנת 2017 צריכות בעצם לעמוד בכל הדרישות וכל התקנים האלה תוך שנתיים, עד שנת 2014.

עודד אופק: אנחנו חושבים שמבחינת לוחות הזמנים, לוחות הזמנים הם לא ריאליים.

עודד אופק: צריך יותר זמן של היערכות.

עודד אופק: עד נובמבר 2025, עם כל הרצון הטוב להיערך, זה פשוט בלתי אפשרי ולא ישים, ולכן אנחנו היינו מבקשים לדחות את זה לכל הפחות בשנה נוספת מבחינת המועד הבסיסי.

עודד אופק: דבר שני, יש התייחסות לגבי צבר אשראי, של צבר אשראי נמוך מ-250 וגבוה מ-250.

שלמה קרעי: איפה הוא בקבוצה, זה אגודות, פיקדון ואשראי או חברות כרטיסי אשראי?

עודד אופק: לא, חברות למתן אשראי.

קריאה: נותני אשראי.

שלמה קרעי: אז יש לכם שם שלוש שנים.

עודד אופק: זה לא יספיק, שלוש שנים.

שלמה קרעי: אבל ביקשת שלוש שנים.

עודד אופק: לא, אנחנו ביקשנו זמן ארוך יותר.

מיכאל ביטון: חברים, מיצינו בשלב זה את הדיון על המועדים, כי החבר'ה אמרו שהם יעשו שיעורי בית ואולי יבשרו בשורה.

מיכאל ביטון: אנחנו נחכה לדיון הזה.

שלמה קרעי: אני רק רוצה להבין, אתם אלה שהולכים ליהנות משיתוף המידע בעיקר או יותר לתת מידע?

עודד אופק: אנחנו נדרשים לשתף כמקורות מידע את המידע - - -

שלמה קרעי: אתם גם רוצים שלא יתנו לכם מידע עד 2025?

עודד אופק: לגבי הנושא הזה אני רוצה שנייה אחת לדבר.

עודד אופק: קודם כל אנחנו נוכל לקבל מידע דרך נותני השירותים כמובן.

עודד אופק: אנחנו חושבים שצבר ההבחנה לגבי צבר אשראי של 250 מיליון שקלים היא נמוכה מדי.

עודד אופק: היא די שרירותית לטעמנו.

עודד אופק: צריך להעלות אותה באופן כללי, אבל לצד כל זה, ואני כן עונה לאדוני לגבי השאלה, אם יהיו גופים שכן ירצו לקחת את זה, כלומר תחרותית ירצו כמקורות מידע וולונטרית לקחת את זה מוקדם יותר, אנחנו רוצים שיאפשרו להם וולונטרית לקחת את זה.

עודד אופק: אותם נותני אשראי שאנחנו מבקשים, אנחנו יודעים שכרגע קשה להם לעמוד בזה, זה לא איזושהי אמירה סתם.

עודד אופק: מנגד, יהיו את הגופים הגדולים או החזקים שאם ירצו וולונטרית לקחת על עצמם את העלויות האלה, להתממשק כבר עכשיו ולהיות מקורות מידע.

עודד אופק: אנחנו רוצים שכן יאפשרו להם לעשות את זה.

עודד אופק: אדוני, שתי נקודות ברשותך.

עודד אופק: אמרו לנו לחכות לסלי המידע כדי להעלות אותם, ואני שואל את אדוני האם לחכות לסוף הדיונים ולהעלות את שתי הנקודות של הגנות לגבי מסירת מידע באופן כללי, שתי נקודות שעלו במהלך הדיונים, והנקודה השנייה הייתה לגבי העובדה שאנחנו מוסרים את המידע כפי שיש לנו.

עודד אופק: אנחנו לא אוספים את המידע כפי שיופיע בתוך הממשק.

עודד אופק: נתנו כדוגמה את ניכיון הצ'קים, אדוני, שניכיון הצ'קים בעצם מחתמים את מושך השק ולא את הלווה, ואין לנו נתונים לגבי הלווה.

עודד אופק: נאמר שאנחנו נדון בזה במסגרת הסלים, אז אני שואל כאן האם אנחנו דנים עכשיו או שאנחנו מחכים עם זה?

מיכאל ביטון: שאלות טובות.

מיכאל ביטון: אל תשיבו עכשיו.

מיכאל ביטון: בואו נקרא את 74 ו-75.

עמיהוד שמלצר: הוראות מעבר לעניין עוסק ותיק 74.

עמיהוד שמלצר: (א) בסעיף זה – "גישה באמצעות פרטי הלקוח" – גישה למידע פיננסי על אודות לקוח הנמצא אצל מקור מידע, באמצעות מערכת מקוונת, תוך שימוש בפרטי הגישה של הלקוח כאמור בסעיף 59; "מגיש בקשה" – מי שהגיש בקשה לרישיון או לאישור לפני יום התחילה, וביום התחילה טרם ניתנה החלטת הרשות או המאסדר, לפי העניין, בבקשתו, ובלבד שקיבל מהרשות או המאסדר אישור על הגשת הבקשה כאמור; "מידע שמקורו בפרטי לקוח" – מידע פיננסי על אודות הלקוח המתקבל ממקור מידע, בדרך של גישה באמצעות פרטי הלקוח; "עוסק ותיק" – מגיש בקשה או נותן שירות, שעסק, ערב פרסומו של חוק זה, במתן שירות ללקוח הנוגע להתנהלותו הכלכלית, כאמור בסעיף 25(א), על בסיס מידע שמקורו בפרטי הלקוח; "תקופת המעבר" – כמפורט להלן, לפי העניין:

עמיהוד שמלצר: לגבי עוסק ותיק שהוא נותן שירות – עד תום שנה ממועד תחולתו של החוק, לפי סעיף 72(ב), על חשבונות של תאגידים אצל כל מקורות המידע או עד תום שנה ממועד תחולתו של החוק על סל המידע המפורט בפרט (6) בחלק א' לתוספת השלישית כאמור בסעיף 72(ב)(1)(ב) או (3)(ו), הכול לפי המאוחר.

עמיהוד שמלצר: (ב) קיבל עוסק ותיק, ערב פרסומו של חוק זה, מידע פיננסי ממקור מידע, בדרך של גישה באמצעות פרטי לקוח, רשאי הוא, על אף הוראות סעיף 59, להמשיך ולגשת, במהלך התקופה הקובעת, למידע פיננסי על אודות לקוחותיו הנמצא אצל אותו מקור מידע, בדרך של גישה באמצעות פרטי הלקוח; על עוסק ותיק כאמור יחולו, לגבי מידע שמקורו בפרטי לקוח, ההוראות לפי חוק זה החלות על נותן שירות לגבי מידע פיננסי הנאסף באמצעות מערכת הממשק למידע פיננסי, למעט הוראות פרקים ה' עד ז', והכול בשינויים המחויבים, ובשינויים אלה:

עמיהוד שמלצר: לעניין סעיף 26 –

עמיהוד שמלצר: החובה לפי סעיף קטן (א)(2), של הסעיף האמור, לאפשר ללקוח, במסגרת ההסכם, לבחור את סלי המידע שלגביהם הוא מסכים כי תינתן גישה אליהם לנותן השירות, לא תחול ביחס למידע שמקורו בפרטי הלקוח;

עמיהוד שמלצר: בסעיף קטן (א) של הסעיף האמור, המילים "סלי המידע" – לא ייקראו;

עמיהוד שמלצר: (ג) גוף פיננסי, מייצג, נותן שירות או גוף אחר שנקבע לפי סעיף 29(ו)(2)(ב) שקיבל מעוסק ותיק מידע שמקורו בפרטי לקוח, בהתאם להוראות סעיף 29, כפי שהוחל בסעיף קטן (ב), יחולו עליו הוראות הסעיף האמור גם ביחס לאותו מידע מידע.

עמיהוד שמלצר: (ד) מקור מידע לא ימנע מעוסק ותיק להמשיך ולקבל, בהתאם להוראות סעיף קטן (ב), מידע שמקורו בפרטי לקוח, במהלך התקופה הקובעת, באמצעים הטכנולוגיים שהיו נוהגים ערב יום פרסומו של חוק זה, מטעמים בלתי סבירים, ובלבד שלעניין עוסק ותיק שהוא מגיש בקשה – אותו עוסק ותיק הציג למקור המידע את האישור מאת הרשות או המאסדר, לפי העניין, על הגשת הבקשה לרישיון או לאישור.

עמיהוד שמלצר: חובת קביעת הוראות מאסדר ראשונות 75.

עמיהוד שמלצר: (א) הוראות ראשונות של מאסדר נותן השירות כמפורט בפסקאות שלהלן, ייקבעו עד המועד המפורט באותן פסקאות:

עמיהוד שמלצר: הוראות לפי סעיף 29(ז) ייקבעו חודשיים לפחות לפני יום התחילה;

עמיהוד שמלצר: הוראות לפי סעיף 26(ב) ייקבעו עד תום שלושה חודשים מיום התחילה.

עמיהוד שמלצר: (ב) הוראות ראשונות של מאסדר מקור המידע לפי סעיפים 40(א)(4), 47 ו-73(ה), ייקבעו שלושה חודשים לפחות לפני יום התחילה.

עמיהוד שמלצר: סעיף 74 קובע הוראות מעבר לגבי עוסק ותיק.

עמיהוד שמלצר: עוסק ותיק הוא עוסק שכבר כיום נותן שירות מידע פיננסי, אבל ההבדל הוא שהוא עושה את זה באמצעות גישה למידע עם סיסמאות של הלקוח.

עמיהוד שמלצר: את האפשרות של לגשת למידע באמצעות סיסמאות של הלקוח, קראנו לזה Screen scraping.

עמיהוד שמלצר: הפעילות הזאת נאסרת בסעיף 59 ולכן על מנת לאפשר לאותם גופים להמשיך ולעבוד ולתת שירות ללקוחות שלהם, בהינתן העובדה שסלי המידע נכנסים פה בהדרגה ולא באופן מיידי, על מנת לאפשר להם להמשיך ולעבוד אנחנו קובעים פה הוראת מעבר לגבי עוסקים כאלה, כאשר אנחנו מחלקים עוסק ותיק אחד שהוא מגיש בקשה, תקופת המעבר תחול לגביו עד קבלת החלטה בעניינו.

עמיהוד שמלצר: עוסק ותיק שכבר נותן שירות, תקופת המעבר, אנחנו רוצים לשנות קצת את ההגדרה פה.

עמיהוד שמלצר: הכוונה פה היא עד סוף המועד האחרון לסלי מידע או תאגידים שחלים לעניין בנקים.

עמיהוד שמלצר: עד סוף המועדים האלה עוסק ותיק יוכל להמשיך לתת את השירות למרות סעיף 59, כאשר הוראות החוק יחולו לגביו למעט הוראות שלא ניתן להחיל לגביו בגלל הטכנולוגיה שבה הוא משתמש לקבלת הגישה.

עמיהוד שמלצר: הסעיפים שלא יחולו לגביו הוא סעיף 25(ג), סעיף שקובע שנותן שירות ייגש רק למידע הנדרש לצורך אותו שירות.

עמיהוד שמלצר: כאשר מדובר ב-Screen scraping, הכניסה היא לכל האתר ולכל המידע של הלקוח והוא לא יכול להיות מוגבל רק לאותו מידע שנדרש.

עמיהוד שמלצר: לעניין סעיף 26 שמדבר על ההסכם בין נותן השירות לבין הלקוח, אנחנו קובעים פה בפסקה 2(א) שלגבי לקוחות קיימים עם הסכמים, הם יכולים להישאר עם ההסכם הקיים שלהם ותוך שישה חודשים מיום התחילה הם יצטרכו לעדכן את אותו הסכם.

עמיהוד שמלצר: מאחר שכמו שאמרתי, לא ניתן להפריד את המידע, הם לא יצטרכו לאפשר ללקוח לבחור בין סלי מידע שונים.

עמיהוד שמלצר: לעניין סעיף 28, לעניין הזכות של הלקוח לבטל או לצמצם את ההסכם, שוב, אנחנו מדברים על זה שלא ניתן לאותו עוסק ותיק, לא יכול לגשת לסלי מידע ספציפיים אלא הוא ניגש לכל המידע שיש באתר.

עמיהוד שמלצר: אנחנו לא מחייבים אותו לאפשר לצמצם את הגישה לסלי מידע, וכאשר מדובר בסעיפים קטנים (ג)(2) ו-(ד) של סעיף 28, שמדברים על האפשרות לבטל את ההתקשרות אל מול מקור המידע ועל חובת הודעה למקור המידע, גם את הסעיפים האלה אנחנו מחריגים מעוסקים ותיקים, וזאת מאחר שיש עוסקים ותיקים שאין להם קשר ישיר מול מקורות המידע.

עמיהוד שמלצר: בסעיף קטן (ג) אנחנו קובעים שגופים שמותר להם לפי החוק, גופים שמותר להעביר אליהם מידע, שזה גוף פיננסי, מייצג או נותן שירות אחר, כל הוראות החוק יחולו לגבי המידע שהם מקבלים, גם לעוסק ותיק על אף שהוא אסף את זה, כאמור ב-Screen scraping.

עמיהוד שמלצר: סעיף (ד) הוא סעיף שמחייב מקורות מידע שלא למנוע מעוסק ותיק להמשיך ולקבל מידע שמקורו בפרטי הלקוח.

עמיהוד שמלצר: אנחנו מחייבים את אותם מקורות המידע לאפשר לעוסקים ותיקים להמשיך בטכנולוגיה כאמור, רק עד סוף תקופת המעבר.

עמיהוד שמלצר: זה סעיף 74.

עמיהוד שמלצר: סעיף 75 מדבר על הוראות שאנחנו קובעים שמאסדר נותן השירות ומאסדר מקור המידע, עליו לקבוע אותם עד למועדים מסוימים שאני אפרט כאן בהמשך.

עמיהוד שמלצר: מדובר בהוראות שלה

עמיהוד שמלצר: בנתנו אלו הוראות הכרחיות על מנת שנותני השירות יוכלו לתת שירות ועל מנת שמקורות המידע יוכלו לאפשר את הגישה למידע.

עמיהוד שמלצר: מדובר בהוראות לפי סעיפים 27(ג)(1), 34(ב) ו-35(א)(ב) שהם צריכים להיקבע שלושה חודשים לפחות מיום התחילה.

עמיהוד שמלצר: מדובר בהוראות לעניין שמירה במאגר נפרד לצרכי פיקוח.

עמיהוד שמלצר: 34 מדבר על הוראות לעניין אבטחת מידע שנותן שירות צריך לעמוד בהם.

עמיהוד שמלצר: 35(א) מדבר על ביטוח הון עצמי או בטוחה שנותן שירות יצטרך שיהיה לו.

עמיהוד שמלצר: 35(ב) מדבר על דוחות והודעות שנותן שירות יצטרך למסור לרשות.

עמיהוד שמלצר: הוראות לפי סעיף 29(ז), הכוונה היא להוראות לעניין העברת מידע לאחר והתנאים לאותה העברה, שהוראות כאלה צריכות להיקבע חודשיים לפחות לפני יום התחילה.

עמיהוד שמלצר: הוראות לפי סעיף 24(2), הוראות לנותן שירות לעניין קבלת תמורה מאחר.

עמיהוד שמלצר: הוראה שנועדה למנוע ניגוד עניינים צריכה להיקבע חודש לפני יום התחילה.

עמיהוד שמלצר: הוראות לפי סעיף 26 ייקבעו עד לתום שלושה חודשים מיום התחילה.

עמיהוד שמלצר: זה הוראות לעניין וידוא, שהלקוח צריך להיות מודע שנותן השירות ניגש למידע שלו, אם מדובר במתן שירות לתקופה מתמשכת.

עמיהוד שמלצר: סעיף קטן (ב) מדבר על ההוראות שמאסדר מקור המידע צריך לקבוע עד ליום התחילה.

עמיהוד שמלצר: ההכוונה היא לסעיפים 4(א)(4) שמדובר על הודעה במקרה של מניעת גישה לנותן שירות, 47, שזה הוראות לעניין זיהוי לקוח, איך מעבירים את המידע, איך מזהים את נותן השירות ואבטחת מידע, וסעיף 73(ה) שנוגע לעניין הוראת מעבר לחשבון משותף.

מיכאל ביטון: תודה רבה לך.

מיכאל ביטון: יובל.

יובל טלר חסון: בסעיף 75(א)(3), הוראות לפי סעיף 24(2), ייקבעו חודש לפחות לפני יום התחילה.

יובל טלר חסון: זה היה ייקבעו חודש.

עמיהוד שמלצר: עוד הערה לעניין סעיף קטן (ב) בעניין הוראות שצריכות להיקבע על ידי מאסדר מקור המידע.

עמיהוד שמלצר: אנחנו רוצים לתקן פה, שכאשר מדובר במאסדר מקור מידע, זה לא יהיה לפי יום התחילה אלא זה יהיה לפי יום התחילה של סל מידע לגבי אותו מקור מידע, כי יש מקורות מידע שצריכים להעביר מידע הרבה אחרי יום התחילה, אז הוראות לא צריכות להיקבע לפני יום התחילה כהגדרתו פה.

עמיהוד שמלצר: עוד שתי טעויות סופר בסעיף 74, שיש שם הגדרה של תקופה קובעת וצריך לתקן את זה לתקופת המעבר.

עמיהוד שמלצר: כמו שאמרנו, הגדרת תקופת המעבר בסעיף קטן (2), כוונתנו היא עד מועד תחילה המאוחר או לגבי ניירות ערך או לגבי תאגידים בכל הנוגע לבנקים.

עמיהוד שמלצר: זה המועד שאנחנו רוצים להגדיר את תקופת המעבר.

איתי עצמון: אני מוכרח להגיד שלא הבנתי את ההגדרה בפסקה (2), גם את הקיימת וגם את מה שאמרת.

איתי עצמון: מה התקופה?

עמיהוד שמלצר: התקופה היא שנה ממועד תחולתו של החוק לגבי או תאגידים לגבי בנקים ותאגידי עזר.

עמיהוד שמלצר: כיום הם צריכים להנגיש את המידע, לגבי תאגידים, עד 14 בדצמבר 2023.

עמיהוד שמלצר: שנה מהמועד הזה זה תום תקופת המעבר.

עמיהוד שמלצר: אופציה שנייה היא 14 ביוני 2023.

עמיהוד שמלצר: עכשיו תגיד לי ש-14 ביוני זה לפני 14 בדצמבר.

עמיהוד שמלצר: זה נכון, אבל מכיוון שיש סמכות לשר האוצר לדחות בשנה, הוא יכול לדחות רק לגבי ניירות ערך, אז יכול להיות שתאגידים יחולו ב-14 בדצמבר 2023, כאשר יידחה ניירות ערך בשנה ל-14 ביוני 2024, ואז המועד הזה יהיה מאוחר מהמועד שחלה חובת הגישה לגבי תאגידים, לכן קבענו שנה, לפי המאוחר.

איתי עצמון: מה תיקון הנוסח?

עמיהוד שמלצר: הנוסח, אני אעביר.

עמיהוד שמלצר: זה המהות.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

מיכאל ביטון: יובל.

יובל סמט: תודה אדוני היושב-ראש.

יובל סמט: רציתי לוודא שכשאנחנו מדברים על עוסק ותיק, לא מדובר רק במתן שירות ללקוחות קיימים של העוסק הוותיק, אלא גם גיוס לקוחות.

יובל סמט: זה לא מובהר.

עמיהוד שמלצר: נכון, לא הגבלנו את זה.

יובל סמט: תודה.

מיכאל ביטון: שימי.

שימי אדזיאשוילי: משהו לא ברור.

שימי אדזיאשוילי: אנחנו היום עוסקים בתיקים, עוסקים שמקבלים בעצם פרטי מידע מהלקוח.

שימי אדזיאשוילי: בעצם הסעיף הזה בא ואומר, בעוד שנה מתחילת החוק.

שימי אדזיאשוילי: מה קורה אחר כך?

שימי אדזיאשוילי: אנחנו יכולים להמשיך כרגיל לעבוד או שאנחנו נחסמים בכלל ולא יכולים לעבוד?

שימי אדזיאשוילי: אני היום מקבל פרטי מידע מהלקוח.

שימי אדזיאשוילי: אם הוא לא הגיש רישיון, הוא נחסם.

שימי אדזיאשוילי: זה מה שאתם אומרים פה.

יובל טלר חסון: אבל אתה לא עוסק ותיק, כי אתה לא עובד בצורה - - -

שימי אדזיאשוילי: חלקנו עובדים בצורה מקוונת שמקבלים בעצם גם פרטי מידע מהלקוח.

יובל טלר חסון: אתה מקבל מידע מהלקוח?

שימי אדזיאשוילי: חלק מהלקוחות מוציאים בעצמם פיזית, וחלק מהלקוחות נותנים לנו את הסיסמה והמידע ואנחנו מוציאים את ריכוז היתרות שלהם - - -

מיכאל ביטון: שימי, עד מחר אני צריך תשובות הרבה יותר רחבות לגביך.

שימי אדזיאשוילי: בעצם חוסמים אותנו פה פעמיים.

מיכאל ביטון: אף אחד לא יחסום אותך.

מיכאל ביטון: אתם תהיו חלק מהרפורמה הזאת.

מיכאל ביטון: אתם חלוצים לפני המחנה ואנחנו נמצא את הדרך לשלב אתכם.

שימי אדזיאשוילי: אנחנו רוצים למצוא פתרון דרך מיופה כוח בתמורה אולי, ואז אותו להגדיר כמייצג, כי רובנו היום מייצגים מיופי כוח בתמורה.

שימי אדזיאשוילי: רוב יועצי המשכנתאות היום הם גם מיופי כוח בתמורה, אז אולי אפשר להגדיר את מיופי כוח בתמורה.

עמיהוד שמלצר: באמצעות מערכת מקוונת אם אתה נכנס סיסמה-סיסמה, לקוח-לקוח, אז סעיף 59 לא חל לגביך.

מיכאל ביטון: תישבו איתם היום, מחר בבוקר.

שימי אדזיאשוילי: השאלה, האם אנחנו נחשבים - - -

מיכאל ביטון: שימי, לא נעשה את זה עכשיו.

מיכאל ביטון: אתם תישבו איתם.

מיכאל ביטון: רחלי בינדמן, הבנק הדיגיטלי.

רחלי בינדמן: תודה רבה אדוני היושב-ראש על זכות הדיבור.

רחלי בינדמן: אני רוצה כן לחזור אחורה, כי מאוד חשוב לי גם להתייחס כבנק הראשון שקם פה כדי לחולל תחרות במסגרת הבנקאות הפתוחה.

רחלי בינדמן: לגבי סעיף הלו"ז, אמר פה גם המפקח על הבנקים שהבנקים ערוכים ומוכנים לנוהל הבנקאי התקין וללו"ז שלו, זאת אומרת בינואר סל כרטיסי חיוב, במאי סל כרטיסי הלוואות ופיקדונות.

רחלי בינדמן: בואו ניקח את היוזמה הנכונה והחשובה של יובל מרייז אפ וניתן לצאת לדרך לפי הלו"ז הקיים, לפי הסטנדרט הקיים ולא לעכב את זה.

רחלי בינדמן: אם לבנקים אין שום התנגדות והם אומרים שהם לא אלה שמעכבים ולא מייצרים את העיכוב, אז אין להם שום בעיה גם לאפשר לשמור על הלו"ז של הנוהל הבנקאי תקין, והפינטקים יכנסו ככל שהראשונות שלהם יוסדרו והתהליך ההסדרה יתקיים.

רחלי בינדמן: אין שום סיבה לעצור את כל הרכבת הזאת רק כדי לחכות לאיזושהי נקודת יציאה אחת ביוני.

רחלי בינדמן: הבנקים ערוכים ומוכנים לזה, ואני חושבת שזה הפתרון הכי נכון לקחת את מה שיובל מרייז אפ הציע ולהתחיל לרוץ.

רחלי בינדמן: הפיקוח על הבנקים בעצמו אומר שהבנקים ערוכים לנוהל בנקאי תקין.

רחלי בינדמן: פה אין גם התנגדות רגולטורית, אם זה מה שהבנתי, שזה הדבר היחיד שמעכב.

רחלי בינדמן: דבר שני, הנושא של הסלים, העלינו את זה, אנחנו מעלים את זה שוב.

רחלי בינדמן: חייבים להכניס לתוך הסלים הגדרה ברורה של אפליקציות התשלום, שגם המידע שנצבר במסגרתן נכלל בתוך החוק, כי כרגע זה לא ברור.

רחלי בינדמן: הבנו שיש לזה איזשהו תהליך גם מול בנק ישראל.

רחלי בינדמן: אנחנו רוצים לוודא שגם האפליקציות בתוך החוק.

רחלי בינדמן: תודה על רשות הדיבור.

מיכאל ביטון: תודה רחלי.

מיכאל ביטון: רועי פולקמן.

רועי פולקמן: אחד, הצעה פשוטה.

רועי פולקמן: יש נוהל בנקאי תקין.

רועי פולקמן: אפשר לאחד את הכול כמו שרחלי אמרה, או את הכול למרץ, כלומר כל הנהלים, גם העו"ש, גם ההלוואות, אפשר לעשות את הכול במכה אחת במרץ.

רועי פולקמן: לא לעשות את זה מדורג.

רועי פולקמן: אולי המדורג גם קצת מסבך.

רועי פולקמן: אם לא נוח להקדים את זה ממש לפי הנב"ת, לאחד את הכול לחודש אחד.

רועי פולקמן: זה דבר אחד.

רועי פולקמן: אין שום בעיה כמו שאמרה נציגת הבנק הדיגיטלי.

רועי פולקמן: להקדים את זה או לינואר או למרץ, נראה לי יותר הגיוני מרץ.

רועי פולקמן: זה כבר לא משנה חודש לפה, חודש לשם.

רועי פולקמן: הדבר השני לגבי סלי המידע, גם הערה שאני מזכיר אותה.

רועי פולקמן: העליתי אותה בדיון הקודם.

רועי פולקמן: היום הפעולות שנעשות באפליקציות לא מזוהות ולכן אינן רלוונטיות לסלי המידע.

רועי פולקמן: אילנית, שאני מאוד מעריך, אמרה שהיא מטפלת בזה.

רועי פולקמן: אני רק מבקש, תוסיפו את השורה הזאת בתוספת השלישית, שמידע גם על פעולות שנעשות באפליקציות תשלומים, מידע מפורט על פי נוהל שיקבע בנק ישראל.

רועי פולקמן: זה הכול, שורה פשוטה שצריך להוסיף אותה לחוק.

רועי פולקמן: תודה רבה.

מיכאל ביטון: יופי.

מיכאל ביטון: אריק פרישמן, מנכ"ל פייבוקס, בקשה.

אריק פרישמן: תודה על רשות הדיבור, אדוני היושב-ראש.

אריק פרישמן: רציתי לנצל את ההזדמנות אולי האחרונה שיש לי לדבר בפניכם, כדי להגיד שזה לא נוגע לסלי העמלות וזה לא נוגע לתאריך התחילה, אני מתנצל, אלא חוזר לסעיף ניגוד העניינים, ואם נשאר ספק בליבכם או בראשם לגבי האיסור על גופים כמו פייבוקס שיש לה גם את בסיס הלקוחות, גם את המשאבים וגם אין לה שום כוונה למכור מוצרים של עצמה אלא לפתוח את עצמה לחלוטין לידי שחקני פינטק שיציעו באמצעותנו את מרכולתם, ולו בגלל שאיחור כזה לא קיים בעולם, ולו בגלל שגם המפקח על הבנקים מטיל ספק לגבי נכונות האיסור הזה או מניעה משחקנים מסוימים להיכנס לבנקאות הפתוחה.

אריק פרישמן: אני מבקש בכל לשון של בקשה שתחזירו את האוצר לשולחן השרטוטים כדי לבחון את האיסור הזה שלא קיים בשום מקום בעולם, פעם נוספת.

אריק פרישמן: אסור לכם להתבלבל, כי לדעתי יש פה קצת בלבול באוויר.

אריק פרישמן: הבנקים עמוק בתוך הרפורמה, רק שהם בתוך הרפורמה עם זכות לקבל מידע ולמכור את המוצרים של עצמם.

אריק פרישמן: נאסר עליהם למכור מוצרים של אחרים, בהפוך על הפוך, כי מטרתנו היא תחרות וזה לא ברור.

מיכאל ביטון: תודה, אריק פרישמן.

מיכאל ביטון: אתה גם זכית לומר את זה פה פעם או פעמיים וגם לי באופן פרטי.

מיכאל ביטון: כרגע מה שמסתמן זה שבאומץ לב דיסקונט ימכור 30% מאחזקותיה ותיכנסו לשוק, אבל לא יודע אם זה יקרה.

מיכאל ביטון: ענת גואטה, יושב-ראש הרשות לניירות ערך, בקשה.

ענת גואטה: אני רוצה, כבוד היושב-ראש, להתייחס לסוגיה הזאת של ניגודי העניינים שמעסיקה אותנו כבר תקופה מאוד ארוכה, עוד לפני שהגענו לוועדה הזאת.

ענת גואטה: מבחינתנו הנושא הזה סוכם כשהגענו הנה, אבל אני רואה שהוא נפתח שוב, אז אני רוצה להתייחס.

ענת גואטה: קודם כל אני רוצה לומר שהצלחת הרפורמה הזאת היא תלויה בנו.

ענת גואטה: אם אנחנו נטיל ספק בהצלחת הרפורמה, היא לא תצליח, לכן תנאי בסיסי לפתיחת הרפורמה הוא שכל הנוגעים בדבר ישלבו ידיים ויפעלו במרץ כדי שהרפורמה הזאת תצליח.

ענת גואטה: הרפורמה הזאת היא בעצם חלק מתהליך כולל שנועד לפתור כשל שוק.

ענת גואטה: כדי שכשל השוק הזה ייפתר, אנחנו חייבים להסתכל איך אנחנו מייצרים כאן פתרון ארוך טווח.

ענת גואטה: המטרה שלנו, של הצוות שבנה את התשתית החוקית הזאת, הייתה למעשה לייצר מערכת של נותני שירותים אובייקטיבים, לכן הכלל הזה של מניעת ניגודי עניינים בתהליכי השירות, הוא כלל שוויוני שחל על כל השחקנים, בנקים גדולים, בנקים בינוניים, בנקים חדשים ובנקים שעוד לא קמו.

ענת גואטה: אני רוצה להזכיר שזה נכון שישראל היא אולי תופעה חריגה בנוף של המדינות שיישמו בנקאות פתוחה בהיבט הזה של הכללת סעיף ניגודי העניינים, אבל צריך לזכור שאנחנו לא אירופה ואנחנו לא אנגליה.

ענת גואטה: אנחנו מדינה קטנה, שוק קטן, צעיר, מאוד ריכוזי עם מעט מאוד לקוחות פוטנציאליים, וזו הסיבה שחברות פינטק ישראליות מדלגות על השוק הזה.

ענת גואטה: המודל העסקי פה לא מספיק חזק עבורן ולכן אנחנו צריכים לעשות הרבה יותר ממה שעשו מדינות אחרות כדי שהרפורמה הזו באמת תצליח.

ענת גואטה: בהקשר של הריכוזיות הייחודית במערכת הבנקאית בישראל, הנתון הכי בולט הוא שארבעה מתוך חמישה בנקים מחזיקים סדר גודל של 90% מהשוק.

ענת גואטה: המצב הזה לא דומה למבנה של המערכת הבנקאית באירופה או באנגליה או במקומות אחרים שאנחנו מנסים להשוות את עצמנו אליהם, לכן אני חושבת שהסעיף הזה הוא סעיף מהותי, וחשוב שהיא יישאר כפי שהוא.

ענת גואטה: אני חושבת שהסעיף הזה מייצר הרבה מאוד תקווה בלבבות של חברות פינטק שמסתכלות על השוק שלנו לא בגלל שהן חושבות שהשוק שלנו הוא באמת יהיה איזשהו שובר שוויון בעסקים שלהם, אלא פשוט בגלל שמדובר ביזמים ישראלים שנולדו כאן וגדלו כאן ויש להם איזשהו רצון להחזיר ערך לשוק הישראלי.

ענת גואטה: אני חושבת שאם אנחנו נפגע בתקווה הזאת, יהיה מאוד קשה לשקם אותה.

ענת גואטה: בהקשר של בנקים דיגיטליים, אני רוצה לומר שמדינת ישראל היא אחת המדינות היחידות בעולם, אני חושבת שיש רק עוד מדינה אחת שלא הונהג בה ביטוח פיקדונות.

ענת גואטה: העובדה הזאת מייצרת מצב של נכות בסיסית בפעילות של בנקים חדשים וביכולת של בנקים חדשים לפעול ולשגשג פה.

ענת גואטה: אני חושבת שלא נכון להוסיף על הנכות הזאת נכות נוספת וצריך לעשות הכול כדי להבטיח שאנחנו מייצרים כאן שדה שוויוני, נקי, הוגן, אובייקטיבי שמאפשר לשחקנים חדשים לפעול כאן באופן שמייצר מה שנקרא תחרות ברת קיימא בטווח הארוך.

ענת גואטה: זה הכול.

מיכאל ביטון: תודה רבה, ענת.

מיכאל ביטון: חברת הכנסת ענבר בזק.

ענבר בזק: אני רוצה קודם כל להצטרף לדברים שענת אמרה.

ענבר בזק: אני מאוד מסכימה איתה.

ענבר בזק: משהו שעוד לא עלה ודיברתי איתך עליו בהפסקה, הנושא של אפשרות גישה עצמאית למידע.

ענבר בזק: בעצם הלקוחות צריכים גוף שלישי כדי לקבל את המידע.

ענבר בזק: הם לא יכולים לקבל את המידע על עצמם ללא גוף שלישי.

ענבר בזק: אני הייתי מבקשת להוסיף אופציה כזאת.

ענבר בזק: בסוף, המידע הפיננסי שייך לנו.

ענבר בזק: אני רוצה שתהיה אפשרות שנוכל לקבל את המידע הזה בלי להיעזר בגוף שלישי.

מיכאל ביטון: בפשטות, אדם פרטי פונה למישהו, מקבל את המידע הפיננסי שלו.

ענבר בזק: כן.

מיכאל ביטון: יכול?

יובל טלר חסון: אדוני היושב-ראש, יש מנגנונים קיימים היום של תעודת זהות בנקאית, שמאפשרים לקבל את המידע הבנקאי.

מיכאל ביטון: למי הוא פונה?

יובל טלר חסון: מול הבנק.

מיכאל ביטון: לבנק שלו.

יובל טלר חסון: כן.

יובל טלר חסון: הבנק שלו מחויב - - - -

מיכאל ביטון: אז הוא יקבל את המידע רק של הבנק שלו?

ענבר בזק: לא, הוא לא יקבל משאר הגופים.

קריאה: את המידע שלו הוא יקבל מכל הגופים.

מיכאל ביטון: החברות האלה יקבלו מידע פיננסי שהוא אינטגרטיבי, של כמה מקורות מידע.

מיכאל ביטון: כל חשבונות הבנק של אותו אדם, כל ההלוואות שלו.

יובל טלר חסון: אם הוא יזדהה מול כל אחת מהמערכות.

ענבר בזק: אבל כל אחד בנפרד.

ענבר בזק: הוא לא יכול במקום אחד להכניס ולקבל מידע.

יובל טלר חסון: דרך האפליקציה הוא יוכל.

יובל טלר חסון: יפנו אותו פעם אחת לבנק אחד שבו הוא מנהל את החשבון שלו, במקום אחר את חשבון כרטיסי האשראי, במקום אחר את ניירות הערך.

ענבר בזק: כמו שהיום נגיד במסלקה הפנסיונית.

ענבר בזק: אני מכניסה במקום אחד והוא אוסף לי את כל המאגר, את כל המידע.

מיכאל ביטון: החברות שיקבלו מידע פיננסי באישור של הלקוח, הן מקבלות את כלל המידע שלו?

יובל טלר חסון: כן, המידע שהלקוח בוחר.

מיכאל ביטון: נניח הוא אומר, כל החשבונות אני מסכים, כל החסכונות, כל הניירות ערך שלי, אז כשהם יכנסו למערכת המסונכרנת הזאת, יקבלו את זה בפעם אחת.

יובל טלר חסון: חשוב להדגיש, בניגוד למסלקה הפנסיונית ולצורך העניין למאגר נתוני אשראי, לא מדובר פה במאגר שנמצא באמצע וממנו עובר המידע, אלא בסופו של דבר נותן השירות נמצא בקשר עם כל אחד מהגופים.

מיכאל ביטון: נותן השירות הזה מסוגל לתת מידע אינטגרטיבי על אדם אחד.

יובל טלר חסון: בזכות זה שהוא עומד בקשר עם כל אחד מהגופים - - -

מיכאל ביטון: הוא עומד מולם.

יובל טלר חסון: והלקוח מזדהה - - -

מיכאל ביטון: יש כמה אנשים לא נורמליים שמנהלים את חשבון הבנק שלהם בתבונה, את החיים הכלכליים שלהם בתבונה, והם רוצים לקבל את המידע הזה.

מיכאל ביטון: איך הם יקבלו אותו?

יובל טלר חסון: כשמגיעים דרך נותן שירותי מידע, הם יצטרכו לפנות לכל אחד מהגופים - - -

מיכאל ביטון: למה לכל אחד אם נותן המידע הזה יודע לסנכרן את כולם?

יובל טלר חסון: אין בעיה, אם הוא הולך לנותן שירותי מידע, אז הוא יקבל את שירותי המידע מכולם.

יובל טלר חסון: בסופו של דבר מה נותן שירותי מידע עושה?

יובל טלר חסון: מבחינת אבטחת מידע הוא מקבל סרטיפיקט.

מיכאל ביטון: נותן שירותי המידע הזה גובה כסף על השירות?

יובל טלר חסון: או שכן או שלא.

יובל טלר חסון: יכול להיות לו שני מנגנונים שונים ומשונים לעשות את - - -

מיכאל ביטון: אבל בחוק שמורה לו הזכות לגבות על זה?

יובל טלר חסון: שמורה לו הזכות.

מיכאל ביטון: ואנחנו לא יכולים לתת לאדם פרטי יתרון, שאם הוא רוצה רק לעצמו לדעת, שישלם בזול ויקבל את המידע שלו?

יובל טלר חסון: הוא יכול לקבל את המידע מהבנק.

יובל טלר חסון: מה שאנחנו מבקשים זה בעצם שיהיה פה איזושהי אינטגרציה של כל המידע.

יובל טלר חסון: אין לנו מאגר מידע אחד אחוד לכל הדברים.

מיכאל ביטון: נותן המידע הזה מסוגל לתת מידע אינטגרטיבי אם הלקוח אישר את כל מרכיבי המידע שלו.

יובל טלר חסון: הוא כאילו יצר את החיבור לבנק, לבנק שניים, לבנק שלוש, לבנק ארבע, אז הוא יכול להביא את המידע מכולם.

יובל טלר חסון: אותו דבר הלקוח יכול לפנות - - -

מיכאל ביטון: הלקוח עובר בין כל הגופים כדי לאשר להם לתת את המידע?

יובל טלר חסון: כן.

יובל טלר חסון: בסופו של דבר הוא צריך להזדהות מול כל אחד - - -

מיכאל ביטון: אתה מבין את השאלה שעולה פה?

מיכאל ביטון: האם אדם פרטי יוכל ליהנות מהמידע שאנחנו יוצרים בלי שיהיה יתרון לגופים לקבל אותו, אבל לא לאדם הפרטי לקבל אותו?

יובל טלר חסון: בסופו של דבר מה שאנחנו יוצרים פה זה לא רק מידע אלא חובה להנגיש מידע.

יובל טלר חסון: בגלל זה כן היה חשוב לנו לקבוע הוראות של אבטחת מידע שנמצאות בצד השני.

יובל טלר חסון: בסופו של דבר כל לקוח קצה לא יכול לעמוד באבטחת מידע, בהכרח שהיא כזאת.

מיכאל ביטון: אני אמשיך להכביד עליך, יובל.

מיכאל ביטון: אתה לקוח, חתמתי לשלושת חשבונות הבנק ולחסכונות ולניירות ערך.

מיכאל ביטון: תנו את המידע הזה למי שצריך לתת לי הצעת מחיר.

מיכאל ביטון: אישרתי להם, נכון?

מיכאל ביטון: והחוק הזה הסדיר שברגע שחתמתי, זה שגר ושכח, הם ייקחו לבד הכול אוטומטית, אבל אם אני הייתי רוצה להביא מהחמישה גופים האלה את המידע שלי אליי, יכול להיות שהם ילאו אותי בפרוצדורה יותר קשה מלחתום לפי החוק שהמידע שלי יהיה אצל ספק מידע או מקור מידע.

מיכאל ביטון: זה לפי החוק אני חותם, זהו, זה מגיע למקור מידע, אבל אם אני רוצה, תן לי את המידע, אני אצלך היום, יכול לעכב אותו, יכול לא לתת לו, יכול להחתים אותו.

מיכאל ביטון: איך אנחנו מוודאים שהמידע הזה של הלקוח הפרטי מתקבל גם באופן עצמאי, שהוא הלך דרך חברות?

יובל סמט: אני יכול לענות, אדוני היושב-ראש, כי אני די מנוסה בלעשות את זה גם טכנולוגית וגם ידנית, אם יורשה לי.

מיכאל ביטון: אבל אם אתה עונה, אתה מקל עליהם.

יובל סמט: אז אני יכול לא לענות לך.

מיכאל ביטון: בדיוק.

מיכאל ביטון: תן להם.

מיכאל ביטון: אם זה גרם להם לחשוב קצת, תן להם לחשוב קצת.

יובל טלר חסון: אדוני היושב-ראש, יש כלים שקיימים היום במסגרת ההנחיות של בנק ישראל להנגשת מידע חיצוני ללקוחות.

יובל טלר חסון: בהקשר הזה יש את תעודת הזהות הבנקאית שהלקוח יכול להוציא.

מיכאל ביטון: מה זה תעודת הזהות הבנקאית הזאת?

מיכאל ביטון: איך אני לא שמעתי על זה?

מיכאל ביטון: אני נטול תעודת זהות בנקאית.

מיכאל ביטון: למי פה באולם יש תעודת זהות בנקאית?

קריאה: לכולנו.

לינור דויטש: אבל לתעודת הזהות הבנקאית אפשר לגשת רק פעם בשנה.

לינור דויטש: אנחנו רוצים שיהיה אפשרות לקבל את המידע באופן שוטף.

חן פליישר: יש הוראת ניהול בנקאי תקין כבר מספר שנים, שבעצם מסדירה איזשהו פורמט אחיד שבאמצעותו כל בנק מחויב להנגיש לכל לקוח מידע על מצב החשבון שלו.

חן פליישר: זה מידע מאוד מפורט.

חן פליישר: למעשה יש שתי גרסאות, גרסה מקוצרת וגרסה ארוכה שבעצם מכיל את כל המצב, את היתרות, את ההרשאות לחיוב, את כרטיסי החיוב, את מסגרת האשראי, כל מה שבמוצרים השונים.

חן פליישר: יש איזשהו סיכום ופורמט אחיד.

חן פליישר: לקוח מקבל את תעודת הזהות שלו גם אם הוא לא מבקש, פעם בשנה.

חן פליישר: זה חובה לשלוח לכל לקוח את תעודת הזהות הבנקאית שלו.

מיכאל ביטון: מה הוא עושה עם התעודה הזאת?

חן פליישר: הציפייה היא שלקוח, כמו שתיארת את הלקוח הסביר קודם, שמסתכל ורוצה להתעניין, הוא יכול להבין מה מצבו ואם יש דברים - - -

מיכאל ביטון: איך זה עובד?

מיכאל ביטון: קיבלתי הביתה מספר מסוים?

חן פליישר: אנחנו קוראים לזה תעודת זהות אבל זה בעצם מסמך מפורט - - -

מיכאל ביטון: של כל המידע הפיננסי של כל הבנקים באותה מעטפה?

חן פליישר: לא, לא, לא.

חן פליישר: כל בנק שולח את מה שיש לו.

מיכאל ביטון: כל בנק שולח ללקוח את המידע הבנקאי שלו.

חן פליישר: שאצלו, נכון.

מיכאל ביטון: זה פעם בשנה?

חן פליישר: פעם בשנה זה חובה לשלוח.

מיכאל ביטון: אבל אנחנו לא עכשיו עוסקים בפעם בשנה.

מיכאל ביטון: אתם טענתם שכל יום, ארבע פעמים ביום אפשר לעדכן את מצב החשבון.

עמיהוד שמלצר: זה הוא יכול לראות באפליקציה שלו כמובן.

מיכאל ביטון: באפליקציה של הבנק הספציפי.

חן פליישר: נכון.

מיכאל ביטון: אז הוא צריך להחזיק את כל האפליקציות.

חן פליישר: אם הלקוח רוצה לראות באפליקציה אחת את כל המידע, אז זה בדיוק נותן השירות.

מיכאל ביטון: אז איך הוא מתקשר עם נותן השירות?

חן פליישר: הוא בוחר את נותן השירות המועדף עליו והוא מתקשר - - -

מיכאל ביטון: אתם יודעים, כששמים מעלית בבניין חדש, עולה נגיד מיליון שקל להתקין אותה, אז חברת המעליות מוכרת את המעלית ב-500,000 שקל אבל היא דורשת מהקבלן להחתים את הדיירים על חוזה תחזוקה של המעלית שהוא יקר ב-300%, וככה יש לו הכנסה 20 שנה על המעלית.

מיכאל ביטון: אנחנו עכשיו עושים מעלית, עושים מידע לחברות.

מיכאל ביטון: איך אני יודע שהלקוח הפרטי שירצה פעם ליהנות ממקור המידע, לא יידפק במחיר?

חן פליישר: זאת המטרה של התחרות.

חן פליישר: אם יהיו הרבה גופים שיתחרו על לב הלקוחות ויתנו שירות טוב במחיר טוב, אז המחירים, בשאיפה, יהיו כאלה - - -

מיכאל ביטון: אבל החוק מגדיר איך נותן שירות פונה למקור מידע ומקבל את המידע, דורש את המידע.

מיכאל ביטון: הוא לא מגדיר איך אדם פרטי פונה למקור מידע ומקבל את המידע.

חן פליישר: השאלה היא מה אדם פרטי יעשה עם המידע אם אין לו מישהו באמצע - - -

מיכאל ביטון: ינהל את עצמו.

מיכאל ביטון: נגיד יש 5,000 אנשים כאלה עם ניהול עצמי פיננסי, תן לי ללכת לנותן מידע שייתן לי תמונה כללית מה מצבי ואני אקבל החלטות.

מיכאל ביטון: לא רוצה אף אחד בדרך שיעזור לי.

מיכאל ביטון: לא יועצי משכנתאות, לא רייז אפ.

יובל סמט: זה אפשרי כבר היום.

יובל סמט: פשוט עושים את זה באקסל ידנית.

יובל סמט: מורידים אקסל מכל אחד ממקורות המידע, מידע זמין, ואנשים יכולים לעשות את זה.

יובל סמט: זה פשוט כאב ראש.

מיכאל ביטון: אבל אתה נתת פתרון גרוע.

מיכאל ביטון: החברות של מקור המידע, הם יעשו אקסל?

מיכאל ביטון: לא, זה אוטומטי, אז למה הוא צריך לעשות אקסל?

מיכאל ביטון: אני מדבר על העתיד, לא על העבר.

יובל סמט: אני מבין, אדוני היושב-ראש.

יובל סמט: כשאתה נותן שירותי מידע, אתה מיישם טכנולוגיה ששואבת את המידע באופן ישיר.

יובל סמט: אני לא חושב שהאדם הממוצע יבנה את הטכנולוגיה הזאת בעצמו.

מיכאל ביטון: אז איך אנחנו נוודא שהוא יוכל לקבל את המידע הזה, לפחות לא יותר יקר מחברה שתבקש את המידע הזה?

אילנית מדמוני: אני רוצה לענות על השאלה.

אילנית מדמוני: היום כל הגופים הפיננסיים מנגישים ללקוחות את המידע בצורה מקוונת, באינטרנט, באפליקציה, באתר.

אילנית מדמוני: כולם יכולים לגשת, אז הלקוח הסביר שרוצה להתנהל לבד, אם אני לדוגמה חרדה לפרטיותי, לא רוצה שזה יגיע לשום מקום אחר ואני מנהלת את כרטיס האשראי שלי במקום אחד, את חשבון הבנק במקום אחר, ואת האשראי מגורם שלישי, אני יכולה להתחבר לאותם גופים, לערוצים המקוונים, לקחת את המידע ולנתח אותו לעצמי, אבל אנחנו באים ואומרים, לא כל הציבור רוצה לעשות את זה - - -

מיכאל ביטון: רגע, לפני זה.

מיכאל ביטון: האדם הזה, הוא מנהל נגיד חמש עד עשר מקורות מידע, שני חשבונות בנק, שתי קרנות נאמנות, קרן פנסיה ישנה, הלוואה באיזה מקום, אשראי.

מיכאל ביטון: יש לו כמה מקורות מידע והוא באמת חרוץ והוא מנהל את זה, וכמו שיובל אמר, מכניס את הנתונים לאקסל.

מיכאל ביטון: אנחנו פה פיתחנו אנשים, נותני שירות שכשפונים אליהם פעם אחת, מקבלים הכול.

מיכאל ביטון: לא משבע מקורות, מאחד.

אילנית מדמוני: נכון.

מיכאל ביטון: למה אזרח פשוט לא יוכל ליהנות מהמידע הזה?

אילנית מדמוני: בוודאי שהוא יכול.

יובל טלר חסון: אותו נותן שירות, בזכות מה הוא יכול?

יובל טלר חסון: בזכות זה שהוא התחבר ויצר קשר, לא קשר עסקי, זה לא בהסכם, אלא פשוט הוא עומד בהוראות אבטחת מידע והוא יודע לתקשר עם הגוף שנמצא ממולו.

יובל טלר חסון: אנחנו לא רוצים להתחיל לייצר פה מערכות של אבטחת מידע לפרט.

יובל טלר חסון: אם אותו פרט רוצה עבור הדברים שלו שמישהו יפקח עליו ושנדע להגיד שהוא עומד בהוראות של אבטחת מידע - - -

מיכאל ביטון: לא, זה כבר לעבוד דרך חברה.

מיכאל ביטון: אנחנו שאלנו פה איזה שאלה.

מיכאל ביטון: לא קיבלנו תשובה טובה.

אילנית מדמוני: כמו שיובל מרייז אפ אמר, האדם הפשוט שרוצה להוריד אקסלים או לקבל את המידע מהגופים הפיננסיים, אין בעיה.

אילנית מדמוני: אין היום מגבלה בחוק.

אילנית מדמוני: הממשק בינו לבין אותו גוף פיננסי.

אילנית מדמוני: אדם שאומר, אני לא יודע לעשות לי את כל הגרפים היפים ולנתח הוצאות, הכנסות, אני רוצה שמישהו יעשה לי את זה, מתקשר עם אותו נותן שירותים, שזו מטרת כל החוק, מצד אחד לחייב את מקורות המידע להעביר לו את המידע, ומצד שני מפקחים עליו.

אילנית מדמוני: אותו גוף יהיה מפוקח.

מיכאל ביטון: איך אנחנו נדע שהאזרח הפרטי לא שילם יותר מחברות על השירות הזה?

מיכאל ביטון: שיהיה מחיר זול לחברות ומחיר יקר לאנשים פרטיים שפנו.

יובל טלר חסון: אדוני היושב-ראש, לעסקים פרטיים יש הרבה מאוד הוצאות - - -

מיכאל ביטון: לא עסקים, אזרח פרטי.

יובל טלר חסון: אזרח פרטי יכול להוריד אקסל בעצמו.

מיכאל ביטון: לא אקסל.

מיכאל ביטון: הוא רוצה סינרגיה.

שימי אדזיאשוילי: אני יכול רגע להרחיב את השאלה שלך, אולי לדייק אותה?

מיכאל ביטון: אתה יכול לעזור לי לשאול את השאלה שלי?

שימי אדזיאשוילי: לעזור לך, כן.

מיכאל ביטון: תנסה.

שימי אדזיאשוילי: היושב-ראש אומר דבר כזה, הלקוח הפרטי פנה לנותן שירות הפיננסי.

שימי אדזיאשוילי: הגדרתי בנק דיסקונט, בנק מזרחי, בנק הבינלאומי, כל המקומות שיש לי בהם נתונים.

שימי אדזיאשוילי: קיבלתי נתון שיושב אצל נותן השירות.

שימי אדזיאשוילי: קיבלתי איזשהו מידע.

שימי אדזיאשוילי: האם אני יכול לעשות זבנג וגמרנו, מה שנקרא, לקחת את הפרטים שקיבלתי מנותן השירות ולהוריד אותם בקובץ אליי?

שימי אדזיאשוילי: אני לא רוצה להשתמש בעלות החודשית של נותן השירות, אלא לקבל את כל המידע בפעם אחת ואני אבחר מה לעשות בשימוש הזה, אבל אני מקבל את המידע אליי.

שימי אדזיאשוילי: כל המידע עכשיו נמצא אצלי, אבל אני לא רוצה לעלות בעלות החודשית של רייז אפ או של נותן שירות - - -

יובל טלר חסון: זה לא מה שהיושב-ראש דיבר עליו.

שימי אדזיאשוילי: זה בדיוק מה שהוא אמר.

מיכאל ביטון: הוא הבין.

מיכאל ביטון: זה לא אני שאלתי, זה ענבר בזק שאלה.

מיכאל ביטון: אני רק פיתחתי את זה מכל הכיוונים.

יובל טלר חסון: אדוני היושב-ראש, אנחנו חושבים שבסופו של דבר מה שאנחנו עושים, זה מאסדרים את השוק ומאפשרים לשוק הזה להתפתח.

יובל טלר חסון: אם אנחנו נעשה את זה בצורה נכונה ויעילה במסגרת כל מיני הצעות אחרות שעלו פה, יפתחו פה שלל מוצרים והצעות ערך ללקוח, חלקן בתשלום, חלקן לא בתשלום.

יובל טלר חסון: אנחנו נראה בעיניי תוך זמן לא מאוד ארוך את היכולת של הרבה שחקנים לרכז עבור לקוח את המידע משלל מקורות המידע שנמצאים בתוך החוק.

יובל טלר חסון: חלקם יעשו את זה בתשלום וחלקם יעשו את זה לא בתשלום.

יובל טלר חסון: אם אנחנו נגיד ששירות כזה לא עולה כסף - - -

מיכאל ביטון: לא אמרתי, לא עולה כסף.

יובל טלר חסון: זה מה שהוא דיבר עליו.

מיכאל ביטון: אבל הוא למשל אמר, חד פעמי, והוא גם אמר שיש הבדל בין הסכמי רכישה של מידע בין חברות לבן אדם פרטי שבא לפעם אחת, וצריך שלא ינצלו את חוסר היכולת שלו לשאת ולתת מול החברה הזאת.

יובל טלר חסון: מהבחינה הזאת ייווצר גם שוק חופשי.

יובל טלר חסון: יש כבר שחקנים היום שנמצאים במערכת, שלהבנתנו מציעים הצעת ערך של ריכוז מידע ללקוח בלי תשלום נוסף.

מיכאל ביטון: טוב.

מיכאל ביטון: את התוספות לא קוראים, נכון?

מיכאל ביטון: נשאר לנו הוראות מעבר לקרוא?

איתי עצמון: השלמנו את ההקראה - - -

מיכאל ביטון: גמרנו את ההקראה.

איתי עצמון: אבל יש לנו הערות.

מיכאל ביטון: קודם כל טידה שמיר, היועצת המשפטית של בנק ישראל.

מיכאל ביטון: בקשה, טידה.

טידה שמיר: אני רוצה לדבר יותר בשם בנק ישראל, לאו דווקא מנקודת ראות של הפיקוח על הבנקים.

טידה שמיר: - - - חוק שירותי מידע פיננסי ולא חוק שירותים - - -.

טידה שמיר: למרות זאת, החוק עוסק רובו ככולו בבנקאות פתוחה, והשיח הציבורי - - -

מיכאל ביטון: טידה, אי אפשר לשמוע אותך.

מיכאל ביטון: יש בעיה בקליטה.

מיכאל ביטון: האינטרנט שלך לא יציב.

מיכאל ביטון: את מקוטעת.

מיכאל ביטון: אנחנו חייבים לייצג את עמדתך, אם תשלחי לוועדה פסקה או משהו.

מיכאל ביטון: לצערי אנחנו לא יכולים לשמוע אותך טוב.

מיכאל ביטון: לכם יש עוד הערות.

מיכאל ביטון: בקשה.

איתי עצמון: רציתי לשאול לגבי סעיף 74(ב) שנוגע להוראות שיחולו על עוסק ותיק.

איתי עצמון: לא כל כך הבנו למה עוסק ותיק שהוא נותן שירות, דהיינו, כבר קיבל רישיון או אישור, לא יהיה כפוף לשום הוראות אכיפה, עונשין ועיצומים כספיים?

איתי עצמון: החרגתם את הוראות פרקים ה' עד ז'.

איתי עצמון: אתם מחילים עליו את הוראות החוק בלי שום מנגנוני אכיפה?

עמיהוד שמלצר: זה לא יחול רק לגבי המידע שנאסף באמצעות פרטי הלקוח.

עמיהוד שמלצר: יכול להיות שהוא יעשה גם שימוש ב-API, על זה יחולו כל הוראות החוק.

עמיהוד שמלצר: על המידע שהוא אוסף באמצעות פרטי הגישה, אנחנו לא מחילים עליו את העיצומים הכספיים.

איתי עצמון: גם את העונשין לא.

עמיהוד שמלצר: ולא את העונשין.

עמיהוד שמלצר: בגלל שצריך לעשות כאן שינויים המחויבים, בהתייעצות עם המחלקה הפלילית במשרד המשפטים, הם רואים מורכבות וקושי להטיל עיצומים כספיים על זה.

עמיהוד שמלצר: אוראל פה והיא תשמח להרחיב על הקושי שהיא רואה בהחלה כאשר מדובר בשינויים מחויבים.

איתי עצמון: אפשר לקבוע במפורש שהוראות מסוימות, שתהיה סנקציה לצידן, כלומר אפשר לעשות את ההתאמות ולקבוע את זה במפורש כאן בחוק.

איתי עצמון: מה שעשיתם כאן זה מנגנון מאוד משונה, שלתקופה לא קצרה אתם מחילים את הוראות החוק בלי שום מנגנוני אכיפה על גורם שהוא כבר יקבל רישיון או אישור.

איתי עצמון: זאת המשמעות.

עמיהוד שמלצר: זאת המשמעות שלא יהיה עיצומים כספיים.

עמיהוד שמלצר: זה לא שיהיה אכיפה.

עמיהוד שמלצר: אפשר יהיה אולי לבטל לו את הרישיון.

עמיהוד שמלצר: אפשר יהיה להשעות לו את הרישיון כשהוא מפר הוראות של החוק או מפר הוראות של מאסדר.

איתי עצמון: אני מוכרח להגיד שאני לא מבין למה לא להחיל עליו עיצומים כספיים ועונשין.

עמיהוד שמלצר: אז בשביל זה אני כן אשמח אם אוראל תוכל קצת להרחיב בנושא הזה.

מיכאל ביטון: אוראל, בקשה.

בן צבי: שלום לכולם, באמת כמו שעמיתיי מהאוצר הסבירו, קודם כל ההחרגה פה של ההוראות היא באמת חלה לגבי הפעילות של ה- Screen scrapingולא של פעילות API בתקופת המעבר.

בן צבי: זה חידוד חשוב וזה אומר שגם הרבה הוראות שהן לא נוגעות ל-Screen scraping, כמו הדברים שקשורים לרישיון עצמו ודברים כלליים, הן כן ממשיכות לחול.

בן צבי: לגבי הנושא של אכיפה של ה-Screen scraping, אז פה זה באמת קצת יותר מורכב.

בן צבי: בהקשר של עבירות וגם בהקשר של עיצומים, כמו שהעוסקים בדבר בטח יודעים, הנושא של קביעת דברים שיתייחסו לשינויים מחויבים הוא מאוד בעייתי, כי אחד מעקרונות היסוד כמו שאתם בוודאי יודעים, זה שעבירות לעיצומים צריכים להיות מוגדרים, ברורים, בהירים, בלי יותר מדי שאלות פרשניות, בטח בעיצומים כספיים שבסוף הרגולטור הוא זה שמפעיל את זה.

בן צבי: מה שבעצם עשו פה, לקחו את כל חוק ה-API שהוצב בהתייחס להגדרות מסוימות, בהתייחס למערכת מסוימת, והחילו אותו, זו בעצם המשמעות של הסיפה של סעיף ב', החילו אותו על פעילות ה-Screen scraping.

בן צבי: קביעה של אכיפה בצורה כזו גורפת על ה-Screen scraping היא פשוט בעייתית והיא באמת לא אפשרית מבחינת איך שקובעים עבירות ועיצומים.

בן צבי: זה מעורר יותר מדי שאלות פרשניות שבסוף, בקצה, כשאנחנו מדברים על אכיפה, ההשלכות על זה באמת עלולות לפגוע בגופים המפוקחים - - -

מיכאל ביטון: ומתישהו יהיו עבירות ועיצומים?

בן צבי: זה רק חל לתקופת המעבר.

בן צבי: כמו שאמרתי, זה רק חל על פעילות של ה-Screen scraping.

בן צבי: אם היה מוצב פה הסדר אחר שקובע נורמות ספציפיות על Screen scraping, לא הייתה בעיה לקבוע עבירות.

בן צבי: זה לא שיש לנו בעיה עקרונית עם עצם האכיפה של Screen scraping.

בן צבי: פשוט באיך שהסעיף הזה מנוסח כמחיל את החוק בשינויים מחויבים לגבי פעילות אחרת, פה יש קושי בקביעת אכיפה באופן - - -

מיכאל ביטון: אני רוצה לשאול שאלה פשוטה.

מיכאל ביטון: החוק יקבל תוקף ברגע שנצביע עליו במליאה ולא יהיה להם את כל הכלים לאכוף כי אין להם עיצומים ואין להם עבירות, אז כמה זמן הם יהיו במצב ביניים הזה?

עמיהוד שמלצר: המקסימום הוא עד 14 בדצמבר 2024.

מיכאל ביטון: למה אתם לא לוקחים על עצמכם תוך חצי שנה לעשות עיצומים ועבירות?

יובל טלר חסון: מבחינתנו אנחנו יכולים להחיל עליהם עיצומים ועבירות ברגע שהם הופכים להיות גופים מפוקחים.

יובל טלר חסון: הטענה של אוראל הייתה שונה.

עמיהוד שמלצר: החוק קובע כמו שאמרה אוראל, שהוראות החוק יחולו בשינויים המחויבים.

עמיהוד שמלצר: יש קושי להטיל עיצומים כספיים - - - שלא מוגדר.

איתי עצמון: הבנתי את ההסבר הזה, אבל אני אגיד לך למה הוא לא כל כך משכנע, כי אם אי אפשר להחיל את החוק, אז אל תחילו את החוק.

איתי עצמון: אם החוק חל, אז ההוראות שלו צריכות להיות מספיק ברורות כדי לאפשר בכל זאת איזושהי אכיפה.

איתי עצמון: אם יש בעיה להחיל את החוק, אז כל המנגנון הוא לא - - -

עמיהוד שמלצר: זה לא שיש בעיה להחיל את החוק כמו שיש בעיה לקבוע שהעיצומים הכספיים יחולו - - -

איתי עצמון: אבל אתה מבין מה המשמעות.

איתי עצמון: עיצום כספי אפשר לקבוע על הוראה שהיא מאוד ברורה.

עמיהוד שמלצר: נכון.

איתי עצמון: אז אם ההוראות לא ברורות, אז זה אומר דרשני בכלל לגבי כל המנגנון.

מיכאל ביטון: זה הטיעון הכי גרוע.

מיכאל ביטון: אנחנו לא עושים עיצומים ועבירות כי ההוראות לא ברורות?

איתי עצמון: לא ברורות אבל אפשר להחיל - - -

מיכאל ביטון: אבל אנחנו רוצים חוק עם הוראות לא ברורות?

מיכאל ביטון: לא נשמע לי טוב הדבר הזה.

מיכאל ביטון: אם הייתם אומרים שתוך חצי שנה מיום תחולת החוק יהיו עבירות ועיצומים, אז כן, בסדר, נחכה חצי שנה, והסנקציה עד אז זה שלילת הרישיון או עיכובו או אי מתן.

איתי עצמון: גם כדי לשלול רישיון או אישור, אתה צריך שתהיה איזושהי הפרה.

איתי עצמון: אתה לא יכול סתם כך לעשות את זה.

אורית שרייבר: האם הכוונה היא שההפרות והעבירות ייקבעו בתוספת?

איתי עצמון: צריך לחשוב על המנגנון, אבל קודם צריך לקבל החלטה עקרונית.

מיכאל ביטון: יובל, מה חשבת, לעשות חוק שאין בו עונשים?

יובל טלר חסון: לא, חס וחלילה.

יובל טלר חסון: יש פה מורכבות בגלל שאנחנו מדברים על שוק שהוא כבר מתקיים במידה מסוימת, ואנחנו מסדירים את השוק הקיים ומייצרים פה רגולציה חדשה על מה - - -

מיכאל ביטון: מה מתקיים בשוק היום?

יובל טלר חסון: נמצא פה מסביב לשולחן חברת פינטק שנותנת שירותים היום באמצעות Screen scraping.

יובל טלר חסון: בהתחלה אנחנו חשבנו שהסעיף הזה של כל הוראות המעבר הוא סעיף מורכב.

יובל טלר חסון: בכל זאת היה לנו מאוד חשוב להביא אותו כדי לייצר את המשכיות העיסוק הזה של הגופים שקיימים בשוק, גופים שכבר התחילו לייצר לעצמם את בסיס הלקוחות, לאפשר להם להתפתח - - -

מיכאל ביטון: החוק הזה מכניס אותו לאיזה הגדרה, נכון?

מיכאל ביטון: הוא מסמיך אותו.

מיכאל ביטון: יהיו הסמכות לגופים.

מיכאל ביטון: יהיו רישיונות, הכרה, אישורים.

יובל טלר חסון: לגבי מה שהוא עשה עד היום, הוא ממשיך להיות תחת אותה רגולציה שהוא היה עד היום, שהיא אין רגולטור.

מיכאל ביטון: בנק שעשה טעות חמורה, אפשר להעניש אותו?

קריאה: אפשר.

מיכאל ביטון: אז למה נקים חברות שאי אפשר להעניש אותן?

עמיהוד שמלצר: אפשר יהיה להעניש אותם אבל אנחנו מדברים על תקופה מוגדרת ותחומה בזמן.

עמיהוד שמלצר: אמנם זו תקופה ארוכה אבל היא תקופה - - -

מיכאל ביטון: מתי?

מיכאל ביטון: למה לא תוך חצי שנה?

מיכאל ביטון: עוד לא הבנתי.

אורית שרייבר: נציין שלא מדובר בחברות חדשות אלא בחברות קיימות שכבר היום פועלות בדרך הזאת, וכל המטרה היא להמשיך - - -

מיכאל ביטון: והחדשות?

מיכאל ביטון: טענתם שהצטרפו הרבה חדשות.

עמיהוד שמלצר: החדשות לא נכנסות להוראת המעבר.

מיכאל ביטון: ומה העונש של החדשות אם הן עשו עבירות?

עמיהוד שמלצר: זה כל מה שהגדרנו בפרקים של - - -

מיכאל ביטון: אז רק הוותיקות?

עמיהוד שמלצר: הוותיקות רק לגבי חלק מהשירותים, רק לגבי טכנולוגיה מסוימת.

עמיהוד שמלצר: אנחנו מדברים גם על מעט חברות.

מיכאל ביטון: ואם הן ימעלו באמון הציבור?

מיכאל ביטון: אם תקום חברה פה ותעשה משהו איום ונורא, לא נדע להעניש אותה?

קריאה: שלילת רישיון אפשר יהיה לעשות, אדוני.

מיכאל ביטון: מה זה יעזור אם היא פגעה ב-10,000 לקוחות אבודים שנכנסו למינוס או חדלות פירעון בזכותם?

מיכאל ביטון: איזה עונש ניתן לה על הרשלנות הזאת?

יובל טלר חסון: כל ההוראות של רשות ניירות ערך לגבי הגופים החדשים יחולו גם עליהם.

מיכאל ביטון: זה משאיר לנו איזה חלל לא בהיר שדורש ב-24 שעות רעיון מסדר.

איתי עצמון: לגבי סעיף קטן (ג), כתבתם בדברי ההסבר שסעיף 29 כולל העיצום יחול.

עמיהוד שמלצר: גוף פיננסי, מייצג, נותן שירות או גוף אחר שמקבל מידע.

עמיהוד שמלצר: גם אם היה מקורו ב-Screen scraping, הוא יקבל את המידע לא ב- API

עמיהוד שמלצר: אבל הוא ייחשב כאילו הוא מקבל את זה ב-API.

עמיהוד שמלצר: מבחינתו זה לא כל כך משנה איך הוא קיבל, לכן אין בעיה להחיל עליו את כל החוק, כולל העיצומים.

איתי עצמון: אוקיי.

איתי עצמון: לגבי הסעיף שנוגע לחובת קביעת הוראות רגולטור ראשונות, אמרתי את זה גם קודם לכן כשהוועדה דנה בסעיף 68, מה קורה אם הרגולטורים לא קובעים את ההוראות עד אותם מועדים, ואני רוצה לחדד ולשאול דווקא לגבי הסעיפים שיש חפיפה בין סעיף 68 לסעיף 75.

איתי עצמון: סעיף 68 מדבר על האפשרות של השר להתקין תקנות שיקבעו הוראות רוחביות על כלל העוסקים בענף.

איתי עצמון: לפחות לגבי סעיפים 24(2), 29(ז), 27(ג)(1), 34(ב), אני חושב שנכון יותר לקבוע שאם הרגולטורים לא קבעו עד המועד הנקוב בחוק את ההוראות, אז שהסמכות תעבור לשר, כלומר שאז הוא באמת יצטרך לקבוע הוראות רוחביות, כי צריך שיהיה איזשהו מענה למצב שבו לא נקבעו הוראות מאסדר עד המועדים שנקובים כאן.

עמיהוד שמלצר: לא מספיק שאנחנו נכניס ל-68 עוד סמכות לשר, זאת אומרת עוד שיקול דעת לשר לא רק כדי ליצור אחידות, אלא גם רצינו להוסיף בעקבות ההערה הקודמת שלכם, שגם במקרה שראה לעשות כן לצורך שמירה על עניינם של לקוחות.

עמיהוד שמלצר: האם די בכך או שאתה רוצה בסעיף 70 כבר לכתוב שאם לא קבעו, הוא יקבע?

איתי עצמון: אני שואל אתכם מה קורה אם לא נקבעו.

עמיהוד שמלצר: אז בשביל זה הצענו את התוספת שאמרתי, שהשר יוכל לקבוע תקנות לא רק לשם מניעת ארביטראז' אלא גם לשם שמירה על עניינם של לקוחות.

עמיהוד שמלצר: זה מה שאנחנו הצענו בעקבות הערה נוספת שלכם, אני חושב, קשורה, לסעיף 68(ב), עוד נסיבות שבהן השר יוכל לקבוע - - -

איתי עצמון: ועדיין אני חושב שכדאי לקשור בין הסעיפים, כי אנחנו הרי לא רוצים שיהיה מצב שבו החוק יכנס לתוקף ולא יהיו הוראות כאלה.

עמיהוד שמלצר: נראה לנו שאפשר.

לירון מאוטנר לוגסי: אני יכולה להגיד משהו ביחס לזה?

מיכאל ביטון: קדימה.

לירון מאוטנר לוגסי: אני ממשרד המשפטים.

לירון מאוטנר לוגסי: אני חושבת שההוראות האלה הן הוראות שהן בתחומי ליבה מקצועיים שמאוד קרובים לשטח.

לירון מאוטנר לוגסי: אם המאסדרים לא יצליחו לקבוע את ההוראות האלה בזמן, יהיה קושי לשר לקבוע את ההוראות האלה, כי בדרך כלל בתחומים האלה זה יהיה מבוסס על התובנות המקצועיות של המאסדרים עצמם.

לירון מאוטנר לוגסי: אני לא רוצה להטיל סמכות על השר שיהיה לו קושי למלא אותה, כשבעצם מי שאמור לצקת את התוכן המקצועי לשם זה המאסדרים.

איתי עצמון: תראי, בעולם אידיאלי שבו כולם עומדים במועדים שנקובים בחוק, אז יכול להיות שאת צודקת.

איתי עצמון: בעולם שלנו שבו אנחנו כאן בוועדת הכלכלה מכירים לא מעט מקרים שבהם נקבע במפורש בחוק מועד להבאת תקנות לאישור הוועדה ולא הובאו תקנות מכל מיני סיבות.

איתי עצמון: יש לפעמים סיבות שהן לא בהכרח מקצועיות לכך שלא נקבעות הוראות במועדים שנקובים בחוק, ואני חושב שכן צריך לתת לזה מענה.

איתי עצמון: לגבי תקנות, אנחנו לפעמים כותבים מה קורה אם לא הובאו תקנות, כשדוחים למשל את מועד התחילה בפרק זמן נוסף כדי לאפשר את הקביעה, אבל כאן אין שום מענה, כלומר קבעתם רק את המועדים הראשונים.

לירון מאוטנר לוגסי: אני מבינה את הצורך.

לירון מאוטנר לוגסי: אני פשוט אומרת שהמענה שאתה מציע, אני לא בטוחה שהוא באמת - - -

איתי עצמון: תחשבו על מענה אחר.

מיכאל ביטון: אנחנו יכולים לסכם את הדיון?

יובל טלר חסון: אדוני היושב-ראש, רק תיקון קטן.

יובל טלר חסון: לגבי סלי המידע, הפנו את תשומת ליבנו לזה שבסל מידע שהוא סולק, בחלק ב', התייחסנו רק לסלי המידע המנויים בפרטים 3 ו-4, שזה מידע על אודות כרטיסי חיוב ומידע על אודות אשראי, והסבו את תשומת ליבנו שגם מידע על אודות חשבונות תשלום נכון להכליל שם.

איתי עצמון: הם רלוונטיים לסולקים?

יובל טלר חסון: הם יכולים להיות רלוונטיים לסולקים.

איתי עצמון: אז אתם רוצים להוסיף 1 ו-2?

יובל טלר חסון: כל אחד מסלי המידע המנויים בפרטים 1 עד 4, בחלק א'.

איתי עצמון: אוקיי.

אורית שרייבר: אני אשמח בבקשה להוסיף.

מיכאל ביטון: בקשה.

אורית שרייבר: בעקבות הערות הציבור שהתקבלו בנוגע לאיחוד עיסוק של מנהלי תיקים שקבוע בחוק הייעוץ, קיבלנו כאן הערות ציבור, שהם מבקשים שגם מנהלי תיקים יוכלו להשתתף בעצם כנותני שירותים.

אורית שרייבר: אנחנו דנו בהערת הציבור הזו ואנחנו מבקשים לתקן בתיקון עקיף את חוק הייעוץ, כך שהמגבלה של איחוד העיסוק לא תמנע מהם לפעול בתחום של שירותי מידע פיננסיים.

איתי עצמון: למה לא הבאתם את זה לידיעתנו לפני הדיון?

אורית שרייבר: אמרנו שאת הנוסח נעביר.

איתי עצמון: תיקון עקיף לחוק הייעוץ אני לא קיבלתי.

אורית שרייבר: אמרנו שאם זה יהיה רק בשורה, אנחנו נעביר את השורה.

מיכאל ביטון: זה מנהלי תיקים שהוסדר מעמדם בחוק.

אורית שרייבר: חוק הייעוץ מסדיר את המעמד.

מיכאל ביטון: יש לכם עוד הערות בצוות?

מיכאל ביטון: בנק ישראל?

חן פליישר: טידה לא מצליחה להתחבר מקישור יותר טוב והיא ביקשה ממני - - -

מיכאל ביטון: אנחנו ניסינו שבע פעמים.

חן פליישר: זה בעיית קישור.

מיכאל ביטון: אז עוד ניסיון?

חן פליישר: לא, לא, היא ביקשה אם אני יכולה לנסות - - -

מיכאל ביטון: בקשה.

חן פליישר: אני בטח אעשה את זה פחות טוב ממנה, אבל אני אנסה להעביר - - -

מיכאל ביטון: תתנצלי שלא הצלחנו לשמוע אותה.

חן פליישר: יש בעיית תקשורת.

חן פליישר: מה שטידה ביקשה להגיד זה שהחוק נקרא חוק שירותי מידע פיננסי ולא חוק שירותי מידע בנקאי, ולמרות זאת עיקר הדגש במקורות המידע הוא דגש על הבנקים ובעצם על מוצרים שהבנקים מציעים.

חן פליישר: העמדה של בנק ישראל, שוב, זה עמדה רחבה יותר מעמדת פיקוח על הבנקים.

חן פליישר: זה עמדה של הנגיד שהוא גם מביא בפני הממשלה, היא שיש חשיבות מאוד גדולה בהרחבת מקורות המידע וסלי המידע, כך שלקוח באמת יוכל לקבל שירות שתופס את כל השירותים הפיננסיים שלו.

חן פליישר: גם בדוגמה שאדוני נתן קודם, שדיברת על חמישה עד עשרה שירותים פיננסים, אז כללת גם את הפנסיה שלך וחיסכון ארוך טווח, דברים שלא נמצאים כרגע בהצעת החוק.

חן פליישר: בנק ישראל כמו שנאמר פה הרבה, עבד הרבה שנים בשביל לייצר את אותו סטנדרט אחיד ולדחוף את המערכת הבנקאית ולפתח את זה גם בלי חקיקה, ואנחנו הראשונים שיודעים להעיד כמה הרבה זמן זה לוקח גם להבשיל רגולטורית וגם לגופים להבשיל ולפתח.

חן פליישר: עלתה פה הערה של עו"ד אופק שדיבר על כך ששלוש שנים היערכות זה לא מספיק.

חן פליישר: אנחנו רק יכולים להבין עד כמה הגופים רואים את זה כמשהו שמשפיע גם עליהם.

חן פליישר: יש בתוך סעיף התחילה על אף שהוא באמת מפורט, וחבר הכנסת קרעי דיבר על זה, למה עשיתם כזה פירוט.

חן פליישר: בכל זאת אנחנו מסתכלים מתחת לפנס באותם מקורות מידע וסלי מידע שעליהם דיברנו, ואנחנו לא רואים את התמונה המלאה של כל המוצרים הפיננסיים.

חן פליישר: בנק ישראל העלה את הדבר הזה לאורך השנים.

חן פליישר: משרד האוצר אכן ניסה לתת מענה בדמות של הסמכה, להרחיב את מקורות המידע להרחיב את סלי המידע.

חן פליישר: בנק ישראל סבור שזה לא מספיק.

חן פליישר: עד שתופעל סמכות כזו זה ייקח זמן, וכשהיא תופעל, אז הגופים בצדק יבואו ויגידו, נדרשת היערכות, ולכן בפועל יכולה להיות דחייה משמעותית.

חן פליישר: היה פה ויכוחים סוערים על מספר חודשים בודדים בשביל לעלות לאוויר עם סלי המידע הבנקאיים.

חן פליישר: בתחומים הנוספים שבכלל לא נמצאים בהצעת החוק זו יכולה להיות דחייה של שנים, וזה משהו שמאוד חשוב לנגיד ולטידה, היועצת המשפטית של הבנק, להבהיר לוועדה.

מיכאל ביטון: תודה.

אוהד מעודי: כבוד היושב-ראש, אפשר משפט להגיב על זה?

מיכאל ביטון: כן.

אוהד מעודי: אני מרשות שוק ההון והביטוח.

אוהד מעודי: עד עכשיו השתדלתי להיות בשקט אבל יש פה עמדה.

אוהד מעודי: שוב, זה לא נמצא בהצעת החוק.

אוהד מעודי: לא מפתיע שהעמדה של איגוד הבנקים, גם הפיקוח על הבנקים בעצם אומר את אותה עמדה.

אוהד מעודי: בעצם מבקשים להרחיב פה לגבי מידעים שהם בכלל לא היו בתחילת התהליך.

אוהד מעודי: אני לא אפתיע את כולם שבסופו של דבר גם כפי שציין מר שטרום, המטרה העיקרית של הוועדה ושל החוק הזה, לייצר תחרות בבנקים.

אוהד מעודי: עם כל הכבוד, הפיקוח על חברות הביטוח וגם על כל מה שקשור לתחומים של חסכונות ארוכי טווח, מנגיש את הדברים האלו בחינם דרך המסלקה וגם כמובן במאגרים נוספים שהמדינה מנגישה לציבור.

אוהד מעודי: כמו שציינת בצדק וציינו פה גם לפני כן, חברת הכנסת ענבר בזק והנציג פה מיועצי המשכנתאות, המידע שייך לציבור.

אוהד מעודי: אנחנו כמדינה, כרשות שוק ההון מנגישים את המידע הזה לציבור, ולא סתם יש תחרות בתחומים שלנו בלא מעט דברים, אז אני מבקש, מדברים פה על לא מעט סעיפים שיכולים לייצר איזשהו כפל רגולציה.

אוהד מעודי: צריך לראות שהחוק הזה יוצא לדרך.

אוהד מעודי: בצדק כמו שציין היושב-ראש, לראות שיש אפקטיביות, לראות ועדה שבאמת רואה שיש תחרות בבנקים, שמייצרת.

אוהד מעודי: אחרי זה יש כמובן לשר סמכות לבחון איך להרחיב את המידעים.

אוהד מעודי: כדאי לקחת את הדברים האלה בהקשר הזה.

מיכאל ביטון: תודה.

מיכאל ביטון: עודד.

עודד אופק: תודה, אדוני.

עודד אופק: הערה אחת לגבי סעיף 75.

עודד אופק: אמנם אנחנו לא רוצים להלחיץ את המאסדרים, אבל תקופת הזמן לקביעת ההוראות, חלקן מאוד מהותיות: חובת מינוי בעלי תפקידים, אופן הזדהות, אופן החזקת מידע.

עודד אופק: אנחנו רק מבקשים שתצא קריאה כאן מהוועדה.

עודד אופק: אנחנו לא רוצים להלחיץ אותם, אבל מצד שני שיהיה איזושהי תקופת מעבר.

עודד אופק: היה והם קובעים הוראה למינוי בעלי תפקידים תוך חודש-חודשיים וכיוצא בזה, יהיה קשה מאוד לעמוד בזה.

עודד אופק: נשמח אם הוועדה תתייחס לזה.

עודד אופק: שתי נקודות, אדוני, שהתייחסנו במהלך הדיונים ואני מתנצל שאני שקופץ בשער כל הזמן והורס לכולם.

עודד אופק: שתי נקודות שאנחנו עדיין לא התייחסנו אליהם ואנחנו ביקשנו להתייחס אליהם במהלך הדיונים: אחד, שיש נתונים מסוימים שלא נאספים.

עודד אופק: בעצם אנחנו מבקשים שיהיה ברור שהנתונים האלה לא נאספים אלא אנחנו מעבירים את הנתונים כפי שהם.

עודד אופק: אני חוזר עוד פעם לפעילות ניכיון הצ'קים ומתן האשראי.

עודד אופק: אין לנו מידע לגבי הלווה.

עודד אופק: החיתום נעשה לגבי מושך הצ'קים ולכן לא יהיה מידע.

עודד אופק: אנחנו רק מבקשים לאשרר שנמסר המידע כפי שנאסף על ידינו מלכתחילה.

עודד אופק: נקודה נוספת שנידונה בישיבה שאדוני לא היה בה, נוגעת לגבי הגנה אודות מסירת המידע לנותן השירות.

עודד אופק: נותן השירות מקבל לכאורה את ההסכמה של הלקוח.

עודד אופק: אנחנו מתבססים על כך שנותן השירות אומר שיש לו את ההסכמה.

עודד אופק: אנחנו ביקשנו מהוועדה שתחול הגנה, שלא תישמע טענה בקשר לכך שאנחנו שיתפנו פעולה או שאנחנו מסרנו מידע, מקום שבו אנחנו קיבלנו או שמסר לנו נותן השירות שבעצם יש לו את ההסכמה של הלקוח לעניין הזה.

עודד אופק: אנחנו גם ביקשנו הגנה נוספת, והיא, שאם אנחנו מוסרים ללקוח שאנחנו לא נותנים לו שירות בגלל שהתבססנו על מידע שקיבלנו, אז שתהיה הגנה שאנחנו רשאים למסור לו את המידע הזה.

עודד אופק: אלה שתי נקודות שפשוט נאמר שיידונו בסוף.

עודד אופק: אני הייתי כן מבקש לדון בהן ולאשר אותן.

עודד אופק: נקודות חשובות.

עודד אופק: תודה.

מיכאל ביטון: תודה לך.

מיכאל ביטון: תרשמו את שתי הנקודות האלה להבהרה, גם ביניכם וגם מה שצריך בתיקוני הנוסח.

יובל טלר חסון: אדוני היושב-ראש, רק משפט לא לגבי הסוגיה הזאת אלא כן לגבי סוגיה שעלתה קודם, הסוגיה של אפליקציות תשלום, להכניס סל מידע.

יובל טלר חסון: אנחנו לא רוצים להכניס סל מידע חדש של אפליקציות תשלום.

יובל טלר חסון: אנחנו כן רוצים להגיד פה גם לפרוטוקול, שאנחנו רוצים להסדיר את הנושא הזה במסגרת הוראות מאסדר שייכנסו לתוקף עד לכניסת חוק לתוקף.

אילנית מדמוני: כן, אני יכולה להגיד את זה.

אילנית מדמוני: אנחנו עובדים עכשיו לכיוון של פרסום הוראת נב"ת (ניהול בנק תקין) שתחייב את העברת המידע בין הצדדים, כך שכשהבנק יוציא מידע על הפעילות בחשבון העו"ש או שיוציא הבנק או חברת כרטיסי האשראי מידע על הפעילות בכרטיסי אשראי, יהיה את המידע הנלווה שקיים באפליקציה.

מיכאל ביטון: בעברית, מה שיש בביט, יהיה נגיש לצורך הצעות המחיר האלה.

אילנית מדמוני: ריכוז המידע.

מיכאל ביטון: אוקיי, וזה יקרה בזמן אמת עם כניסת החוק לתוקף?

אילנית מדמוני: אנחנו שואפים שזה יקרה עם כניסת החוק לתוקף.

מיכאל ביטון: טוב, כי זאת הערה שעלתה.

מיכאל ביטון: קודם כל תודה לכולם גם על השעה.

מיכאל ביטון: גם עשינו את הלא ייאמן.

מיכאל ביטון: מעט האמינו שנעמוד בחוק הזה בחוק ההסדרים, ועבדנו בקצב.

מיכאל ביטון: זה אודות לצוות הוועדה שעבד בלוחות זמנים ועוד יעבוד השבוע.

מיכאל ביטון: תודה לעידית והצוות שלה, לאיתי והצוות שלו, לליאור והצוות שלו.

מיכאל ביטון: תודה לחברי הכנסת ולכל אנשי המקצוע שנכחו בדיונים.

מיכאל ביטון: אנחנו עוד לא הצבענו על זה.

מיכאל ביטון: כשנצביע אז הוא יעבור, אבל באמת עשינו את הלא ייאמן בקצב של הטיפול בחוק הזה.

מיכאל ביטון: שמונה הערות שאני רוצה שתלכו לעשות שיעורי בית, מעבר לשתי ההערות שלך, אופק.

מיכאל ביטון: סוגיית כמות הפניות האוטומטיות לקבלת המידע ביום, סוכם על ארבע.

מיכאל ביטון: חברות הפינטק רוצות בלי הגבלה.

מיכאל ביטון: יש כאלה שאומרים, למה לא עשר ביום.

מיכאל ביטון: כל אחד הסביר.

מיכאל ביטון: הבנקים אומרים שזה יכול לייצר עומס על המערכות הקיימות, אז אנחנו רואים את זה כשנת ניסיון.

מיכאל ביטון: בשנה הזאת תהיה את האפשרות לפנות ארבע פעמים ביום.

מיכאל ביטון: כמובן שזה לכל נושא, אז זה כאילו מגדיל את כמות הפניות.

מיכאל ביטון: אנחנו רוצים שהשנה הזאת גם תהיה חינם, שלא יגבו כסף על הפניות האלה.

מיכאל ביטון: אחרי שנה נבדוק גם את סוגיית כמות הפניות ליום, ואנשים יכינו מערכות מחשבים שיכולות לספוג כמות יותר גבוהה וגם האם זה ראוי שזה יהיה בחינם, השירות הזה, אבל בשנה הראשונה אנחנו רוצים שהפניות לקבלת המידע יהיו בחינם.

איתי עצמון: אני לא כל כך הבנתי.

איתי עצמון: כל הפניות?

מיכאל ביטון: כן, רוצים שנת ניסיון.

איתי עצמון: זאת הוראת שעה שלאחריה יחולו ההוראות?

מיכאל ביטון: לא, אנחנו נבחן את זה אחרי שנה.

מיכאל ביטון: נבדוק.

מיכאל ביטון: אולי זה לא עולה כל כך הרבה כסף לקבל את המידע הזה?

מיכאל ביטון: אולי צריך 20 פניות ביום?

מיכאל ביטון: אנחנו לא יודעים מה יקרה.

מיכאל ביטון: אנחנו נלמד הרבה השנה.

מיכאל ביטון: השנה אני מבקש שהשירות הזה יהיה בחינם.

מיכאל ביטון: שתיים, סוגיית האכיפה, הענישה, העבירות והעיצומים.

מיכאל ביטון: לא סביר שחוק נכנס לתוקף ואין כלים לאכיפה ולענישה ולעבירות ועיצומים.

מיכאל ביטון: יכול להיות מצב ביניים קצר ואחרי זה הכול מוגדר, אבל תנו את הדעת על הנושא הזה.

איתי עצמון: לגבי העוסקים הוותיקים?

מיכאל ביטון: כן, מה שאתה דיברת.

מיכאל ביטון: שלוש, בקרת הוועדה על החוק.

מיכאל ביטון: הזכרנו את התוספות שאנחנו נאשר, והזכרנו ונגדיר בחוק מה התחנות של הדיווח שלנו ואם יש גם תחנות לאישור אצלנו.

מיכאל ביטון: תשבו על זה ונציג את זה בהצבעה.

מיכאל ביטון: לא נחה דעתי על הלקוח הפרטי שמבקש מידע מספק מידע, במיוחד חד פעמי.

מיכאל ביטון: יהיו ספקים, יהיה מידע, אבל שזה יהיה אפשרי לאדם פרטי לפנות אליהם רק לקבל את המידע של עצמו ללא התקשרות ארוכת טווח.

מיכאל ביטון: נכון שהוא יודע לעשות את זה אם הוא יאסוף את כל חמש-שש המקורות שיש לו עם האפליקציות, אבל אם יהיה שירות כזה, לא יכול להיות שאדם פרטי לא יוכל לקבל את זה בעצמו, רק חברות יוכלו לקבל את זה.

מיכאל ביטון: תנסו עוד לחשוב על הדבר הזה.

מיכאל ביטון: מעמדם של יועצי משכנתאות בחוק הזה הוא דרמטי מבחינתי.

מיכאל ביטון: זה ייהרג ובל יעבור.

מיכאל ביטון: אנחנו לא נפגע באלה שיצרו השוואת מחירים בעידן שלא היה מידע פיננסי נגיש.

מיכאל ביטון: תמצאו דרך לחשוב מה עושים עם יועצי המשכנתאות ותציגו לנו את זה.

מיכאל ביטון: הייתה שאלה של יחד ולחוד בבנק, ואני החמרתי ואמרתי שאם מישהו רוצה לחשוף את המידע הפיננסי שלו, הוא צריך את האישור של בן/בת הזוג.

מיכאל ביטון: הבהירו לי שברוב החשבונות בישראל הם ביחד ולחוד ואנשים עושים שם פעולות מאוד גדולות ודרמטיות בחשבון גם לבד, ולכן חשיפה של מידע, וזה גם חד פעמי, זה לא רצוף, נראה לי סביר שזה יכול להיות בחשבונות של ביחד ולחוד.

מיכאל ביטון: לא לחייב את שני בני הזוג לאשר את חשיפת המידע הפיננסי לצורך קבלת הצעת מחיר.

מיכאל ביטון: דובר פה על איזה מרכז מידע והסברים, וסוג של מעקב או להכפיף את זה אולי לאותו צוות מעקב על יישום חוק אחר.

מיכאל ביטון: מדובר פה בדבר גדול, מורכב, עצום.

מיכאל ביטון: הוא חייב איזה מערך, יכול להיות שניים-שלושה אנשים.

מיכאל ביטון: גם יש מעקב יישום וברור מי הצוות שעוקב, ואולי גם מרכז מידע והסברים דווקא לאנשים הפחות דיגיטליים, פחות נגישים.

מיכאל ביטון: זה לבחינה.

מיכאל ביטון: קיצור לוחות הזמנים והאצתם ככל הניתן, לפי ההערות של חברי הכנסת וגופים אחרים.

מיכאל ביטון: תבואו על הברכה אם תציגו לנו בכמה מקרים אפשרות לקיצור לוחות זמנים.

מיכאל ביטון: אלה ההערות שלי.

מיכאל ביטון: כל הסוגיות האלה, נקדיש להן שעת דיון.

מיכאל ביטון: עדיף שהם יהיו תפורים עד הסוף, שהדיון הזה לא יתברבר.

מיכאל ביטון: זה דיון עם החלטות מראש.

מיכאל ביטון: מציגים מה הוחלט, עושים הפסקה ועוברים לדיון הצבעות והסתייגויות.

איתי עצמון: אנחנו נצטרך לקבוע בנפרד ונצטרך לפרסם את הנוסח.

מיכאל ביטון: יש לנו שעה כזאת?

עידית חנוכה: יום שלישי.

מיכאל ביטון: ואז אחרי שלישי יפורסם הנוסח, וחמישי הצבעות.

איתי עצמון: כן.

מיכאל ביטון: אז יום שלישי אנחנו עושים דיון נוסף.

מיכאל ביטון: אני מבקש שהרוב יהיה תפור עד הסוף, שזה יהיה דיון קצר ולעניין, פרסום יום שלישי והצבעות ביום חמישי.

מיכאל ביטון: תודה רבה לכולם.