ועדת הכלכלה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 57, 2021-10-14 14:07

מיכאל ביטון: שלום לכולם.

מיכאל ביטון: אנחנו ממשיכים את סדרת הדיונים של ועדת הכלכלה כהכנה לתקציב המדינה ואישור חוק ההסדרים, מה שאנחנו מכנים רפורמת היבוא שיש לה פרקים שונים והיא מחולקת ליבוא כללי, לענף המזון וענף התמרוקים עם רגישויות של בריאות וסיכון חיים.

מיכאל ביטון: אנחנו בפרק המזון המכונה בחוק פרק כ"ג (יבוא) מתוך הצעת חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2021 ו-2022), דיון בסעיפים 112 ו-113 – תיקון חוק הגנה על בריאות (מזון).

מיכאל ביטון: אנחנו נמשיך את הדיון הזה עד לשעות המאוחרות, או שנסיים לפני כן.

מיכאל ביטון: אם נאריך מאוד, אנחנו נעשה הפסקה בדיון להתרעננות.

מיכאל ביטון: לא חייבים להאריך.

מיכאל ביטון: לעשות את העבודה כמו שצריך.

מיכאל ביטון: הקראנו את פסקה (10).

מיכאל ביטון: שיטת העבודה שלנו היא שאנחנו מקריאים שלוש פסקאות בחוק, מקבלים הערות ב-זום ומאנשי המקצוע שנמצאים כאן, התייחסות הייעוץ המשפטי שלנו והערות שלו ותשובות של משרדי הממשלה.

מיכאל ביטון: כך אנחנו מתקדמים.

נעה בן שבת: סיימנו להקריא את פסקה (10).

מיכאל ביטון: אם כן, אנחנו בפסקה (11).

מיכאל ביטון: נקריא את פסקאות (11), (12) ו-(13) ונפתח להערות.

נעה בן שבת: (11) בסעיף 83 -

נעה בן שבת: ההוראה הזאת לא מתייחסת רק למזון במסלול האירופי אלא זו הוראה רחבה.

נעה בן שבת: קודם היו הוראות אחרות לגבי מתי צריך לבקש תעודת שחרור ואולי משרד הבריאות יכול להסביר במילה.

מיכאל ביטון: רגע.

מיכאל ביטון: נסיים את ההקראה ואז הם יסבירו.

מיכאל ביטון: אני רוצה שיובהר שרוב אי ההסכמות בתוך משרדי הממשלה, הוכרעו.

מיכאל ביטון: יש עוד כמה פרטים שכל אחד ועמדותיו עושה קווץ' אחרון בתוך משרדי הממשלה.

מיכאל ביטון: סעיף כזה שלא הוסכם ביניכם, פשוט תגידו לנו לדלג על הסעיף הזה ועוד היום אתם תגיעו להסכמות.

מיכאל ביטון: אנחנו נמשיך בהקראה ואחר כך נחזור לסעיף הזה אחרי שתודיעו לנו שהגעתם להסכמות.

אחרי פסקה  יבוא: "(3) לגבי מזון במסלול האירופי – יש בידיו אישור קבלת הצהרת יבואן נאות שקיבל לעניין אותו מזון קודם הגשת הבקשה".

אחרי פסקה  יבוא: (12) בסעיף 84, אחרי סעיף קטן (ב) יבוא: "(ב1) בקשה לקבלת תעודת שחרור למזון במסלול האירופי, תכלול את הפרטים והמסמכים האלה:

אחרי פסקה  יבוא: פרטי משלוח המזון, ובכלל זה פרטי חשבון המשלוח, נמל ההגעה וכלי התחבורה שבו יגיע המשלוח.

אחרי פסקה  יבוא: אישור כי המזון שבמשלוח נכלל בהצהרה בדבר ייבוא מזון במסלול האירופי שפרטי אישור קבלתה נמסרו לפי פסקה (3) וכי האמור בהצהרה נכון לגבי המזון שבמשלוח במועד הגעת המשלוח.

אחרי פסקה  יבוא: (13) בסעיף 85 -

אחרי פסקה  יבוא: ברישה, אחרי "רגיל", יבוא "או למשלוח מזון במסלול האירופי, לפי העניין".

מיכאל ביטון: תודה.

מיכאל ביטון: נציגי משרדי הממשלה, בבקשה לתת הסבר בהיר ופשוט, בעברית קלה - לא של משפטנים – על מהות הסעיפים שהקראנו עכשיו.

אלעד מלכא: שאלה.

אלעד מלכא: יש תיקוני נוסח שפרסמתם באתר והשאלה היא מתי יהיה אפשר לדבר על הסעיפים שכבר הוקראו ושיש בעניינם תיקוני נוסח.

מיכאל ביטון: אנחנו נפיץ תיקוני נוסח.

מיכאל ביטון: אנחנו לא חוזרים אחורה לסעיפים.

מיכאל ביטון: אם יש לך הערות אתה תעשה את זה עם אנשי המקצוע.

מיכאל ביטון: אתה מחזיר אותי אחורה וכרגע זה לא טוב לי.

מיכאל ביטון: תשב עם אנשי המקצוע ותראה שהתיקונים עליהם הוסכם או לא הוסכם, מופיעים בנוסח המעודכן.

מיכאל ביטון: נציגי הממשלה, הסבר בהיר על מטרת הסעיפים שקראנו זה עתה.

פנינה אורן שנידור: צוהריים טובים.

פנינה אורן שנידור: שירות המזון הארצי.

פנינה אורן שנידור: המהות של הסעיפים האלה, יש את סעיף 83 שנועה הקריאה והוא מדבר על כך שאנחנו עושים תיקון רוחבי ומאפשרים לכל יבואן באשר הוא – לאו דווקא יבואן במסלול המדובר – להגיש בקשה לשחרור של המשלוח ברגע שיש לו את כל המסמכים הנדרשים.

פנינה אורן שנידור: המשמעות היא שברגע שיש לו את שטר המטען, את ה-אינוויס, הוא יכול להגיש.

פנינה אורן שנידור: זאת הקלה משמעותית ליבוא של מזון רגיש שלא נבדק ולא עולה למדגם והוא יכול להשתחרר עוד בדרך שהוא עושה למדינת ישראל.

פנינה אורן שנידור: זה התיקון לגבי סעיף 83.

פנינה אורן שנידור: התיקון לגבי סעיף 84, זאת המשמעות של המסלול האירופי.

פנינה אורן שנידור: המסלול האירופי, כפי שאמרנו, הוא מסלול ירוק לחלק מן המוצרים שהם לא מוחרגים בתוספת ה-13 והמשמעות היא שהשחרור כאן, אמנם היבואן יידרש כבר בשלב השחרור להגיש את כל המסמכים כמו שהוא מגיש לשחרור של מזון רגיש, אבל השוני במקרה הזה הוא שהמשלוח כאן ישתחרר מראש והבדיקה תיעשה בדיעבד, כך שגם המפקח שיבדוק את המזון שמשוחרר, הוא יוכל לבדוק אותו ולראות שהיבואן עומד בתנאים גם בלי לעכב פיזית את המשלוח עד הבדיקה.

פנינה אורן שנידור: סעיף 85 מבטיח שגם היבוא במסלול האירופי זכאי ליבוא במסלול של הצהרה.

פנינה אורן שנידור: השחרור הוא מקוון.

פנינה אורן שנידור: חמישה אחוזים מהמשלוחים יעלו באופן רנדומלי לבדיקה ויתר המשלוחים ישוחררו.

פנינה אורן שנידור: זה שווה ערך למסלול של המזון הרגיל.

מיכאל ביטון: תודה.

מיכאל ביטון: הערות ב-זום לשלושת הסעיפים האלה שהוקראו.

מיכאל ביטון: האם נרשמו אנשים?

מיכאל ביטון: בינתיים לא.

מיכאל ביטון: מישהו כאן בשולחן רוצה להעיר לסעיפים הללו?

מיכאל ביטון: לא.

מיכאל ביטון: תודה היועצת המשפטית, נמשיך בהקראת פסקה (14) עד (16).

נעה בן שבת: (14) בסעיף 86(א), במקום פסקה (1) יבוא: "(1) המשלוח, כולו או חלקו, כולל מזון רגיש שאינו מזון במסלול האירופי".

נעה בן שבת: (15) בסעיף 89, במקום "64(ב) ו-75" יבוא "64(ב), 75 ו-79ב".

נעה בן שבת: (16) בסעיף 90(א) -

נעה בן שבת: בפסקה (2), אחרי "|רגיש" יבוא "ובכלל זה מזון במסלול האירופי שהוא מזון רגיש".

מיכאל ביטון: הערות ב-זום.

מיכאל ביטון: אין.

מיכאל ביטון: הערות אנשי המקצוע מסביב לשולחן כאן.

מיכאל ביטון: אין.

נעה בן שבת: אולי אני אסביר לגבי סעיף 90.

נעה בן שבת: יש הוראה בסעיף 90, הוראה שמאפשרת ליבואן להשלים דרישות של הוראות התרת סימון ומסמכם למזון אחרי תעודת השחרור אבל היתר הוצאת המזון מהמחסן הרשום והמועדים בעניין הזה או ההוראות שיחולו לעניין הזה חלות לפי סוג המזון שהוא מזון במסלול הירוק, בין או הוא רגיש או רגיל.

מיכאל ביטון: פנינה, הסבר פשוט לסעיפים האלה, מעבר למה שאמרה היועצת המשפטית.

פנינה אורן שנידור: סעיף (14) הוא תיקון של סעיף 86 שקיים היום, הוא מוסיף שמזון במסלול האירופי יזכה לשחרור במסלול של הצהרה אלא אם כן הוא מכיל מזון רגיש.

פנינה אורן שנידור: אם הוא מכיל מזון רגיש שמוחרג מהמסלול האירופי, כמובן שהמשלוח ייעצר ויעלה למדגם.

פנינה אורן שנידור: סעיף 89 וסעיף 90, אלה שינויים שנעשים בסעיפים הקיימים על מנת לאפשר את המסלול הנוסף שנוצר היום, מעבר למסלול הרגיל ולמסלול של המזון הרגיש.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

מיכאל ביטון: אנחנו ממשיכים לפסקאות (17), (18) ו-(19).

נעה בן שבת: (17) בסעיף 94, האמור בו יסומן "(א)" ואחריו יבוא: "(ב) על אף האמור בסעיף קטן (א), לעניין שמירת מסמכים בנוגע למזון במסלול האירופי יחולו הוראות סעיף 54א(ב), למשך התקופה האמורה באותו סעיף או התקופה האמורה בסעיף קטן (א), לפי המאוחר".

נעה בן שבת: התוספת כאן, "למשך התקופה האמורה בסעיף קטן (א), לפי המאוחר".

נעה בן שבת: בדיון הקודם הוועדה החליטה לא לאפשר זאת.

נעה בן שבת: אמרו ששבע שנים, אלה מועדים רחוקים.

נעה בן שבת: (18) בסעיף 96(ד), אחרי "יבואן של מזון רגיל" יבוא "או מזון במסלול האירופי".

נעה בן שבת: (19) בסעיף 97 –

במקום פסקה  יבוא: "(2) אישור סחר חופשי".

במקום פסקה  יבוא: פסקה (4) - תימחק.

במקום פסקה  יבוא: סעיף 97 בו עוסקים, הוא סעיף שכבר התייחסנו אליו ותיארנו איזה מסמכים צריך להביא היבואן הנאות שמבקש לקבל אישור ליבוא במסלול האירופי.

במקום פסקה  יבוא: כאן יש תיקון לגבי המסמכים לעומת הנוסח שהיה קודם לכן.

במקום פסקה  יבוא: אישור סחר חופשי, במקום התיאור שהיה במקור שדיבר על הגורם במדינת הייצור ועכשיו יש לנו הוראה אחרת.

במקום פסקה  יבוא: השאר הם תיקונים יותר נוסחיים.

מיכאל ביטון: הסבר פשוט על הסעיפים האלה.

פנינה אורן שנידור: למעשה אלה סעיפים טכניים שתיקנו על מנת להחיל על היבואן שמייבא במסלול האירופי חובות לעניין שמירת מסמכים ומסמכים של יצרן שהוא נדרש לצרף להצהרה שהמזון שהוא מייבא עומד בתנאי המסלול.

מיכאל ביטון: הערות ב-זום לסעיפים הללו.

מיכאל ביטון: אין.

מיכאל ביטון: הערות והתייחסות מסביב לשולחן?

מיכאל ביטון: אין.

מיכאל ביטון: ממשיכים בהקראת פסקה (20), (21) ו-(22).

נעה בן שבת: ברשותך, נוספה כאן עוד פסקה באמצע ואני אקריא אותה.

נעה בן שבת: (20) בסעיף 100(4), אחרי "רגיל", יבוא "אישור קבלת הצהרת יבואן נאות".

נעה בן שבת: הסעיף הזה מוסיף לנו חובת שמירה של המסמך הזה, של קבלת הצהרת יבואן.

נעה בן שבת: אנחנו מוסיפים תיקון בסעיף 114, זאת הפסקה שאין לה מספר.

נעה בן שבת: בסעיף 114, אחרי פסקה (2) יבוא: "(3) הופרו תנאים או התחייבויות שנכללים בהתחייבות שנתן היבואן לפי סעיף 79ד(א) או באישור לפי סעיף 84(ב1)(4)".

נעה בן שבת: הסעיף הזה הוא סעיף שנוסף עכשיו והוא מאפשר להגביל את הרישום במרשם היבואנים בכלל של היבואן, אותו יבואן נאות שהפר התחייבויות שהיה צריך להתחייב להן במסלול האירופי.

נעה בן שבת: זאת אומרת, לא רק שוללים ממנו את האפשרות להמשיך להיות במסלול של יבואן נאות אלא גם יכולים לשלול ממנו את הרישום במרשם היבואנים.

נעה בן שבת: (21) בכותרת סימן ח', במקום "אישור ייבוא נאות" יבוא "רישום יבואן נאות".

נעה בן שבת: (22) במקום סעיף 115 יבוא: "115.

נעה בן שבת: רישום יבואן נאות

נעה בן שבת: תכנית בקרת איכות ובטיחות שהיבואן הרשום מקיים, לכל סוג מזון מסוים שהוא מבקש לייבא, הכוללת נהלים וסקר סיכונים ובו התייחסות למערכת האיכות של היצרן, להרכב המזון, בטיחותו, סימונו, תנאי הובלתו, אחסונו ומכירתו, להבטחת עקיבות ולנקיטת פעולות לתיקון ליקויים ומניעת הישנותם, הכול בהתאם לתהליכי בקרת איכות ובטיחות הקבועים בתקנים בין-לאומיים מקובלים.

נעה בן שבת: מנהל השירות ינהל מרשם יבואנים נאותים לפי סעיף זה (בסעיף זה – המרשם) ויפרסמו באתר האינטרנט.

נעה בן שבת: רשם מנהל השירות יבואן במרשם כאמור, ייתן לו תעודת רישום כיבואן נאות.

נעה בן שבת: הוראות סעיפים 112 עד 114 יחולו לעניין תעודת רישום כיבואן נאות, בשינויים המחויבים ובשינוי זה: במקום "הרשם" יקראו "מנהל שירות המזון או מי שהוא הסמיכו".

מיכאל ביטון: חלק מההבהרות נתת.

מיכאל ביטון: פנינה תשלים את ההסבר בפסקאות הללו.

פנינה אורן שנידור: כאן נמצא סעיף מרכזי במסלול הזה שאומר שהתנאי להצטרף להיות יבואן שמייבא מזון רגיש במסלול של הצהרה על מסלול אירופי הוא שהוא מקיים תנאים של מערכת בקרת איכות עצמית.

פנינה אורן שנידור: קראנו לזה יבואן נאות.

פנינה אורן שנידור: בעצם כאן יש לקיחת אחריות מלאה של היבואן על כל המוצרים שהוא מייבא מ-א' עד ת'.

פנינה אורן שנידור: הפרוצדורה כאן אומרת שגם התיקון שעשינו בסעיף שנוסף, בסעיף 114, הוא נתן סמכות לרשם שאם נמצא שיבואן מפר את אחת ההתחייבויות או שמצהיר הצהרה שלא תואמת את המוצר שהוא מייבא או מתחייב שיש לו את אחד האישורים ובסופו של דבר אין לו אותו – זאת עילה להוציא אותו ממרשם היבואנים הנאותים.

פנינה אורן שנידור: הפרוצדורה כאן היא מצד אחד פרוצדורה מאוד מאוד מחייבת כאשר הרעיון הוא לפשט ולעשות תהליך של רישום ולא אישור כאשר הבדיקה תיעשה בדיעבד.

פנינה אורן שנידור: אמרנו שינוי פרדיגמה ויבואן יזכה למלוא האמון אלא אם כן יימצא אחרת, או שהוא מתחייב או יש לו תוכנית והוא לא מיישם אותה.

מיכאל ביטון: מפר.

פנינה אורן שנידור: כן.

פנינה אורן שנידור: מפר.

מיכאל ביטון: תודה.

מיכאל ביטון: הערות ב-זום לסעיפים שהוקראו.

מיכאל ביטון: תציג את עצמך למי שפוגש אותך פעם ראשונה.

אלי שלום סתוי: אני יושב ראש פורום הקמעונאים הקטנים בענף המזון.

אלי שלום סתוי: אני רוצה ליידע את היושב ראש לגבי המושג יבואן נאות.

אלי שלום סתוי: המושג יבואן נאות, אני לא רואה, וכנראה שאין.

אלי שלום סתוי: אנחנו פנינו לרשות לתחרות בטענה שהיבואנים במדינת ישראל, חלק גדול גם מהיצרנים הגדולים שכידוע לכם הם גם יבואנים, לא מעוניינים למכור לנו סחורה כחוק, למרלוג שהקמנו בחסות משרד הכלכלה.

אלי שלום סתוי: אני רוצה לדעת איפה מופיע יבואן נאות, איזושהי פסקה שמאלצת אותו למכור לאנשים שמוכנים לשלם לו כסף.

מיכאל ביטון: למה הוא לא רוצה למכור?

אלי שלום סתוי: אני אסביר לך.

אלי שלום סתוי: זה טיפה מסובך אבל אני אסביר לך.

אלי שלום סתוי: בענף המזון בישראל, כידוע לכם או אולי לא ידוע לכם, הריכוזיות מובילה לכך שמעט מאוד יצרנים ומעט מאוד קמעונאים שולטים ללא מיצרים בענף המזון.

אלי שלום סתוי: זה חלק ממסקנות קדמי וחלק ממסקנות טרכטנברג, וזה דבר ידוע לכל שבאמת מתמצא ברזי קשר השוק של ענף המזון.

אלי שלום סתוי: אנחנו נתבקשנו לפני שלושה חודשים על ידי הרשות לתחרות לבקש מכל היצרנים והיבואנים בענף המזון למכור לנו תמורת כסף מזומן, למכור לנו סחורה, למרלוג שאמור לשרת את המכולות ואת המיני מרקטים, יוזמה ברוכה של שר הכלכלה לשעבר נפתלי בנט.

אלי שלום סתוי: אנחנו נמצאים ממש ברגעים בהם אנחנו יכולים ליישם את התוכנית שלכל הדעות היא תוכנית מופלאה.

אלי שלום סתוי: יבואנים ויצרנים במדינת ישראל מתעלמים לחלוטין.

מיכאל ביטון: אלי, הבהרת לנו נושא שבמהותו הוא לא בחוק הזה.

אלי שלום סתוי: אני לא יודע מה זה יבואן נאות.

מיכאל ביטון: יבואן נאות הוא מי שהוא יבואן נאות, שעומד בכללים, בכללי היבואן הנאות, שלא כוללים חובת מכירה למרלוג של קמעונאים.

אלי שלום סתוי: לא צריך לוודא שהוא ימכור לכל גוף שרוצה לקנות?

אלי שלום סתוי: לא צריך לוודא את הדבר הזה?

מיכאל ביטון: ההערה שלך היא נכונה ואתה מתאר מיזם יפה שנועד לסייע לחלשים ביותר במסחר, שאלה הקמעונאים הקטנים והבינוניים, ואנחנו נוודא האם יש כאן ניצול או מונופולים או קרטלים או מישהו שבולם את התחרות אבל אנחנו לא נעשה את זה בחוק הזה.

מיכאל ביטון: זה לא קשור לחוק הזה.

אלי שלום סתוי: בסדר.

אלי שלום סתוי: עוד הערה קטנה כבוד היושב ראש.

מיכאל ביטון: שקשורה לסעיפים שהקראנו.

אלי שלום סתוי: לא.

אלי שלום סתוי: קשורה לכל הדיון שאתם מקיימים כרגע.

מיכאל ביטון: אם ההערה קטנה, אני מאפשר לך.

אלי שלום סתוי: אני רוצה לומר שבהתרשמות הענקית שלי מעבודת הקודש שאתם עושים כאן בדיונים האלה לתועלת הציבור, אני התרשמתי, ולכן שלחתי לכולכם הזמנה לתערוכת שבוע המזון שתתקיים בחודש הבא בגני התערוכה.

אלי שלום סתוי: אני חושב שהתערוכה הזאת תעצים את הידע ואת היכולות שלכם שקשורות בתחום המזון ונשמח אם תבואו.

מיכאל ביטון: התערוכה הזאת היא חשובה.

מיכאל ביטון: הבעיה היא שבשבוע הבא אנחנו קבורים בכנסת.

מיכאל ביטון: חוק ההסדרים הרג אותנו.

אלי שלום סתוי: לאו דווקא בשבוע הבא.

אלי שלום סתוי: בחודש הבא.

מיכאל ביטון: בחודש הבא יש מצב שאני אבוא לבקר אותך.

אלי שלום סתוי: ההזמנה אצלך.

מיכאל ביטון: אני, רון כץ ולימור מגן תלם נבוא למסיבת סיום של חוק ההסדרים אצלך.

מיכאל ביטון: אנחנו ננסה.

מיכאל ביטון: תגיד לאנשים שלך לתאם עם הלשכות שלנו.

אלי שלום סתוי: אגב, היושב ראש שקדם לך, איתן כבל, כיבד אותי בעניין הזה.

מיכאל ביטון: גם אני מכבד אותך ואני אבוא אליך בעזרת השם.

אלי שלום סתוי: תודה רבה.

מיכאל ביטון: תודה רבה לך.

רוית ארבל: יועצת משפטית, איגוד המזון.

רוית ארבל: הסעיף שהוקרא כרגע מתייחס לחובת יבואן נאות במסלול האירופי.

רוית ארבל: הבעיה היא שהסעיף הזה, כמו שהצעת החוק כרגע מנוסחת, לפני כן הקראנו את הסעיף שמדבר על חובת אישור ייצור נאות ליצרנים, כרגע יש א-סימטריה.

רוית ארבל: היא הייתה אמורה להיפתר עד לדיון היום אבל היא לא נפתרה.

רוית ארבל: כרגע אנחנו מקריאים סעיף שמייצר א-סימטריה בלי שפתרנו את הא-סימטריה.

רוית ארבל: בעיקרון יש כמה בעיות.

רוית ארבל: היבואן הנאות הוא רצוי אבל יש אתו כמה בעיות.

רוית ארבל: האחת, הוא מוגבל רק למסלול האירופי.

רוית ארבל: יבואן במסלולים אחרים לא מחויב ביבוא נאות בעוד שיצרנים מחויבים לכל אורך השדרה כתוצאה מהצעת החוק הזאת.

רוית ארבל: בעיה שנייה היא שהקריטריונים ליבואן נאות, אנחנו עכשיו ראינו, היועצת המשפטית הקריאה את הסעיף, שהקריטריונים בפנים, הכול טוב לגבי יבואן נאות, לוחות הזמנים, יש לוחות זמנים נפלאים של עשרה ימים ויש מנגנון מאוד מאוד קשוח שאם לא עומדים בעשרת הימים, הוא מאושר גם אם לא הספיקו לבדוק אותו.

רוית ארבל: זה חלום מנקודת מבט בירוקרטית.

רוית ארבל: מה שקורה זה שזה הסעיף שמנוסח לגבי יבואן נאות בו בזמן שהודיעו לנו היום שה-GMP, הקריטריונים נשארים בחוץ, לוחות הזמנים שלפחות אותם הבטיחו להכניס, לא נכנסו .

מיכאל ביטון: את מדברת על יצרנים.

רוית ארבל: כן.

רוית ארבל: המקבילה.

מיכאל ביטון: את אומרת את זה הרבה פעמים ואת צריכה תשובות ואני מסכים אתך.

רוית ארבל: זה היה אמור להיפתר.

מיכאל ביטון: בסדר.

מיכאל ביטון: אנחנו לא נצביע על החוק בלי שלא נראה שפגעו ביצרנים והעדיפו את היבואנים.

מיכאל ביטון: הבהרות להערות של רוית.

נעה בן שבת: אולי אפשר להתייחס לנושא.

נעה בן שבת: אכן היה ניסיון להביא לנוסח שייתן איזשהו מסלול לגבי היצרן הנאות אבל כיוון שהנוסח הזה נתקל בכל מיני בעיות ושאלות, וכיוון שהמסלול של היצרנים נכנס לתוקף רק ב-2026, נראה שמצד הזמנים של חוק ההסדרים יהיה קשה להביא את התשובה לדבר הזה.

נעה בן שבת: לכן הנוסח לא הגיע לפתרונו היום.

נעה בן שבת: הובטח לנו שיהיה תזכיר לגבי תנאים כספיים ובתזכיר הזה יביאו את אותו תיקון לגבי היצרן הנאות.

מיכאל ביטון: נציגי הממשלה.

מיכאל ביטון: האוצר, בריאות ואחרים, נא להבהיר את הדאגה הזאת של פגיעה ביצרנים ביחס ליבואנים.

פנינה אורן שנידור: קודם כל, רק אמירה אחת כללית.

פנינה אורן שנידור: משרד הבריאות רואה בנושא הזה של יצרן נאות, יבואן נאות, אבן יסוד ולקיחת אחריות של העוסק במזון.

פנינה אורן שנידור: מצד שני אני אמרתי לפרוטוקול בדיון הקודם שאנחנו נסדיר גם את הנושא של הזמנים וגם מה הם הקריטריונים הברורים לאותה מדרגה נמוכה שהיא לא אישור ייצור נאות אלא תוכנית בטיחות ובקרה עצמית.

פנינה אורן שנידור: הכוונה שלנו היא להסדיר את זה.

פנינה אורן שנידור: אם לא נצליח לקראת חוק ההסדרים הזה, אם יורשה לנו אנחנו נעשה את זה בתזכיר המשלים.

פנינה אורן שנידור: להוריד את הסעיף הזה זה לא יהיה נכון כי אנחנו גם ככה מדברים על חמש שנים של התארגנות.

מיכאל ביטון: אני רוצה לשמוע בעברית.

מיכאל ביטון: את אומרת לי שיהיה תזכיר.

מיכאל ביטון: מתי יהיה תזכיר?

פנינה אורן שנידור: אנחנו נשמח להכניס את זה כבר עכשיו לחוק ההסדרים אם לוחות הזמנים יאפשרו לנו.

מיכאל ביטון: איך יאפשרו?

פנינה אורן שנידור: אם נמשיך, יהיו לנו יותר מ-24 שעות ובלחץ בו אנחנו עובדים – אז הזמן יוכל לאפשר לנו.

פנינה אורן שנידור: בהינתן שלא - - -

מיכאל ביטון: אז כן או לא? לא בהינתן.

פנינה אורן שנידור: אנחנו לא שחקן לבד.

מיכאל ביטון: מי צריך להשיב על השאלה הזאת?

מיכאל ביטון: מי עוד יחד אתך?

פנינה אורן שנידור: יחד אתי האוצר, משרד המשפטים וגם הייעוץ המשפטי של הכנסת.

מיכאל ביטון: משרד האוצר, נעם, ההערה הייתה שזאת לא פעם ראשונה שרצים קדימה להקל על יבואנים נאותים אבל בו זמנית מכבידים על יצרנים או עתידים להכביד על יצרנים ביחס אליהם.

מיכאל ביטון: מה התשובות שלכם להערות האלה?

נעם דן: אני קודם כל אומר - אני כבר לא זוכרת מתי היה הדיון האחרון לגבי המזון – שבכמה הימים האחרונים אנחנו כאן בדיונים קדחתניים, נעשים מאמצים מטורפים עם משרד הבריאות, עם הייעוץ המשפטי של הוועדה – ונעה יכולה להעיד על כך - ועם משרד המשפטים וכל מה שניסינו לעשות, זה להגיע למצב של סטנדרט אחיד לייצור וייבוא.

נעם דן: זאת הייתה המטרה.

נעם דן: שלא יחול סטנדרט מקל על ייבוא וסטנדרט מחמיר על ייצור.

נעם דן: אני מניחה שתכף היועצת המשפטית תגיע לזה, עת היא תקריא, אבל אנחנו מחקנו את כל הסעיף שאומר שחל סטנדרט נפרד על ייבוא וסטנדרט נפרד על ייצור.

נעם דן: פשוט מחקנו אותו מהנוסח.

נעם דן: סעיף 54א(ג), אם את זוכרת, עורכת הדין רוית ארבל, ובעצם הוספנו שני סעיפים אחרים שעל אחד מהם אני לא רוצה לדבר כי עוד לא סגרנו אותו סופית אבל הסעיף השני שמדבר על התקנים, כתבנו סעיף שאומר במפורש שהתקנים יבוטלו למעט תקנים שיוחלט שכן צריך להשאיר בוועדה המקצועית יחד עם הממונה על התקינה והממונה על הצרכן וכמובן משרד הבריאות.

נעם דן: לדעתי זה פותר ממש את כל הבעיות.

נעם דן: אם יש עוד משהו, אי אשמח להתייחס אליו.

רוית ארבל: אנחנו דיברנו על (א) ונעם אמרה שהם פתרו את (ב).

נעם דן: איזה עוד פערים נשארו?

רוית ארבל: זה לא קשור.

רוית ארבל: אנחנו מדברים על GMP ועל תוכנית הבטיחות.

רוית ארבל: לראשונה בישראל כל יצרן מזון, אנחנו דווקא כאן - - -

נעם דן: זה בדיוק כמו שיש על היבואנים.

רוית ארבל: נכון אבל מה שקורה זה שבפעם הראשונה גם מאפייה עם שני עובדים מחויבת ביישום תוכנית בטיחות מזון כאשר הקריטריונים לה, זאת אומרת, כתוב שהיא חייבת, שזה יהיה זמן מעבר, אבל לא כתוב במה היא חייבת, מה הקריטריונים.

רוית ארבל: אנחנו מסכימים לחובה כשאנחנו לא מבינים מה המשמעות שלה ומה לוחות הזמנים שלוקח על עצמו הרגולטור כדי שזה לא יהפוך לבירוקרטיה ונטל נוסף עלינו.

רוית ארבל: אנחנו מסכימים לחובה בלי להבין.

רוית ארבל: כמו קופסה שחורה, בלי שפתחנו אותה.

רוית ארבל: זאת הבעיה.

רוית ארבל: ליבואן נאות פתחתם את הקופסה ושמתם את כל הפרטים.

מיכאל ביטון: אנחנו כנראה נהיה כאן עוד שעות רבות, אני מקווה שלא אבל כך זה מסתמן, ובזמן הזה – יכול להיות שתהיה הפסקה וגם אם אין הפסקה – אתם תצאו שתיכן לחדד איזה פתרונות כך שהדאגה שלך תהיה פחותה.

מיכאל ביטון: אני לא רוצה שהיא תהיה מושלמת אבל שהיא תהיה מופחתת.

מיכאל ביטון: אני יודע שרוח הדברים בחקיקה הזאת היא לא לפגוע ביצרנים.

מיכאל ביטון: צריך לראות שלא עשינו טעות בחיפזון ויש סעיף שמפלה אותם.

מיכאל ביטון: גם אם יהיה תזכיר או כל דבר אחר שאנחנו יכולים לעגן אותו במועד ההגעה לשולחן הזה ביחס ליישום כלל החוק ועם דרישה שיוצג לוועדה במועד מסוים, זה יכול לעזור.

מיכאל ביטון: תחדדו את הסוגיה הזאת.

מיכאל ביטון: אנחנו נעבור לפסקאות (23), (24) ו-(25).

נעה בן שבת: אדוני, אולי אפשר לשאול לגבי שני דברים שקשורים להערות שהעירה רוית.

נעה בן שבת: עורכת הדין ארבל דיברה על ה-...

נעה בן שבת: וגם מה צריך, איזו מערכת אנחנו צריכים, מערכת בקרה עצמית.

נעה בן שבת: גם לגבי היבואנים אומצה מערכת של בקרה עצמית והשאלה אם באירופה זאת המערכת שנמצאת ולא מערכת של בקרה על ידי צד ג'.

פנינה אורן שנידור: גם כאן זה בדומה למצב אצלנו.

פנינה אורן שנידור: יש מפעלים שהם מפעלים בסיכון גבוה, קרי, שהם מייצרים מוצרים כמו מזון לתינוקות או כמו מזון ייעודי שמראש לגביהם רמת הביטחון גבוהה יותר ולא מספיקה מערכת בקרת איכות עצמית אלא גם צריך פיזית בקרה על ידי גופים וכאן אנחנו נכנסים לעולם התוכן של אישור ייצור נאות.

פנינה אורן שנידור: לגבי שאר המזונות שלא כלולים במזונות שמפורטים בתוספת ה-14, או כמו תוספי תזונה שגם כן נכנס באותה קטגוריה, לגבי שאר המפעלים – ורווית נתנה את הדוגמה של מאפיות, אז בהחלט חלק מהעניין הוא שאנחנו לא רוצים לייצר עודף רגולציה ולעשות דיפרנציאציה בין מפעל גדול למפעל קטן.

פנינה אורן שנידור: הרעיון הוא, מפאת לוחות הזמנים, רצינו לקבוע כאן את העקרונות, שאתה צריך ליישם מערכת בקרת איכות עצמית ואחר כך לפרסם באתר האינטרנט מדריכים שיסייעו לכל יצרן ויצרן ובעצם יחדדו את הנקודות הקריטיות בתהליך האיתור, שהן ספציפיות וייעודיות לסוג התעשייה.

פנינה אורן שנידור: אני מקבלת את ההערה שלך.

פנינה אורן שנידור: אנחנו נעשה את זה.

רוית ארבל: על זה הייתה המחלוקת.

פנינה אורן שנידור: דיברנו על כך שאת המדרג הנמוך אנחנו נעשה במסלול של רישום מקל אבל עדיין צריך לקחת בחשבון שזה לא בר השוואה להשוות בין עולם התוכן של יבואן לעולם התוכן של יצרן.

פנינה אורן שנידור: יצרן, הנושא של בקרת איכות עצמית, היא הרבה יותר מורכב.

פנינה אורן שנידור: אנחנו כן בעד לתת מסגרת ברורה, ליצור ודאות עסקית אבל שלא תהיה ציפייה כאן שהמהירות או הנהלים או הדרישות יהיו זהים.

פנינה אורן שנידור: כאן אנחנו נצטרך ליצור את הדיפרנציאציה ולפעמים גם אולי עדיף לעשות את זה בתזכיר המשלים שגם כך אנחנו צריכים להביא כי כל הדין המאומץ, אין לו משמעות אם אנחנו לא באים ומשלימים את התזכיר המשלים.

פנינה אורן שנידור: מבחינה מקצועית, על מנת לעשות את העבודה כמו שצריך, כדאי לעשות את זה בתזכיר המשלים.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

גליה שגיא: מנהלת איגוד תעשיות המזון, התאחדות התעשיינים.

גליה שגיא: ההשוואה היא לא בין יצרן ישראלי לבין יבואן.

גליה שגיא: ההשוואה כאן היא בין יצרן ישראלי לבין יצרן אירופאי.

גליה שגיא: יצרן אירופאי מצהיר.

גליה שגיא: שיטת הרגולציה היא שונה.

גליה שגיא: הכול עובד שם על בסיס הצהרה ועל פי אמון ביצרן.

גליה שגיא: חלילה הפר את האמון, הוא נענש בהתאם.

גליה שגיא: כאן כן הולכים למסלול שהיצרן יצטרך ללכת לאישורים ולימים כאשר ביום האחרון מגישים והכול נספר מחדש.

גליה שגיא: זאת ההשוואה שאנחנו מבקשים, שזה יהיה על בסיס הצהרה.

גליה שגיא: עוד שאלה שמטרידה אותי היא מה יקרה אם בסופו של דבר התזכיר הזה לא יגיע לוועדה או כמו שאנחנו בצער מכירים את העומס שקיים והתקנות שלא הותקנו והשאלה היא מה יהיה אז.

גליה שגיא: האם בסופו של דבר החוק לא ייכנס לתוקף כל עוד התזכיר לא יוגש והדברים לא יובאו?

פנינה אורן שנידור: אין ספק שחובת ההוכחה עלינו עם ההיסטוריה שהייתה אבל אי אפשר כל דיון לחזור אתנו אחורה.

פנינה אורן שנידור: אנחנו כאן עם הפנים קדימה.

פנינה אורן שנידור: אני אמרתי, ואולי לא הבנתם אותי נכון, ואני אחזור על זה שוב.

פנינה אורן שנידור: אנחנו מדברים על שני מדרגים.

פנינה אורן שנידור: המדרג של אותם סוגי מזונות שמניתי כמו לדוגמה תוספי תזונה, מזון ייעודי, מזון לתינוקות, שם יינתן אישור.

פנינה אורן שנידור: אנחנו לא נסתפק ברישום.

פנינה אורן שנידור: לגבי המדרג הנמוך יותר, יהיה רישום, היצרן יגיש תוכניות, יצהיר שהוא מקיים 1, 2, 3 ו-4 כפי שנקבע וכמקובל באירופה.

פנינה אורן שנידור: הפיקוח יהיה בדיעבד.

מיכאל ביטון: אני מבקש שכל מי שמדבר, יציג את עצמו לפרוטוקול.

מיכאל ביטון: אנחנו מכירים אתכם לאט לאט אבל הפרוטוקול לא מכיר ובנוסף לכך יש את השידור ואנשים צופים בנו ורוצים לדעת מי הדובר.

מיכאל ביטון: נעם, אני מבקש בשעות שיש לנו לשבת עם היצרנים כדי שתנוח דעת שיש כאן מתווה ברור והתחייבות ברורה שלכם לא לפגוע ברגולציה שחלה עליהם ביחס ליבואנים.

מיכאל ביטון: תחדדו את הפרטים.

נעם דן: בסדר יושב ראש הוועדה.

מיכאל ביטון: נקריא את פסקה (23), (24) ו-(25).

טליה אידס: (23) בסעיף 116 –

אחרי פסקה  יבוא: "(3א) מסמכים שעל יבואן להגיש במצורף להצהרה בדבר יבוא מזון במסלול האירופי לפי סעיף 79ד(1), המעידים על שיווק המזון במדינה ממדינות האיחוד האירופי".

אחרי פסקה  יבוא: פסקה נוספת, ללא מספר: בסעיף 159(א), המילים "בתקופה כאמור בסעיף 160" – יימחקו.

אחרי פסקה  יבוא: (24) סעיף 150 – בטל.

אחרי פסקה  יבוא: פסקה נוספת, ללא מספר: בסעיף 177, בהגדרה "יצרן", "יצרן של מוצר בשר", בפסקה (4), הסיפה החל במילים "בתקופה" – תימחק.

אחרי פסקה  יבוא: (25) בסעיף 164, בסעיף קטן (ז), בסופו יבוא "ואולם לגבי יבואן של מזון במסלול האירופי יחולו לעניין מזון במסלול האירופי שהוא ייבא הוראות סעיף 54א(ב)(4)".

מיכאל ביטון: פנינה, הבהרות לסעיפים.

פנינה אורן שנידור: יש פה תיקונים.

פנינה אורן שנידור: כפי שאמרתי קודם, אלה תיקונים עקיפים לסעיפים קיימים על מנת לאפשר את המסלול החדש שיצרנו.

פנינה אורן שנידור: יש כאן סעיף שאנחנו מבקשים למחוק אותו, שעניינו הפטור מחובת התקנת תקנות בסד זמנים למתן רישיונות יצרן או רישיונות הובלה או רישיונות אחסנה בקירור לארגונים לחלוקת מזון.

נעה בן שבת: אפשר להגיד שיש כאן שתי מחיקות חשובות.

נעה בן שבת: אחת מדברת על המסלול האירופי.

נעה בן שבת: יש כאן את המסמכים שהיבואן צריך להגיש ומזכירים כאן את המסמכים לפי סעיף 79(ד) ושם באותו סעיף נאמר שאם רוצים להוסיף מסמכים לפי סעיף 116, צריך לכך את אותו אישור של ועדת החריגים.

נעה בן שבת: זה דבר ראשון.

נעה בן שבת: זאת אומרת, זה לא יכול להפוך בעצמו להיות חסם יבוא.

נעה בן שבת: כאן הייתה נכונות במשרד הבריאות למחוק את פסקה (12).

נעה בן שבת: מוצע למחוק את פסקה (12) שהתייחסה לתקנות שאפשר לקבוע לעניין אישור יבוא נאות.

נעה בן שבת: מרגע שאישור היבוא הנאות נקבע כאן בתוך החוק ולא נשאר בתקנות, אפשר למחוק את הפסקה הזאת וזה גם מונע את החשש שהיה לאוצר שהדבר הזה יהפוך להיות דרך ליצירת חסמי יבוא.

נעה בן שבת: שני התיקונים בכוכביות וגם תיקון 24, כפי שפנינה אומרת, הוא מתייחס לארגונים שעוסקים בחלוקת מזון והיה להם פטור בן שנתיים מהחובות האלה של רישיון אחסנה וכרגע רוצים לבטל את ההגבלה של השנתיים, לבטל בכלל את הגבלת הזמן של הפטור.

נעה בן שבת: השאלה אם נתקלתם באיזושהי בעיה עם הארגונים האלה או שזאת לא בעיה ולא עניין.

פנינה אורן שנידור: אני אחזור שוב ואומר שמבחינתנו שלגבי הארגונים לחלוקת מזון, בעולם אידיאלי גם היינו מגיעים להתקין תקנות לגביהם אבל כרגע לאור ריבוי המשימות אל מול זה שאנחנו מאזנים היכן יותר חשוב לשים את הביצים ולהתמקד – אנחנו מעדיפים להשאיר לשר הבריאות את הסמכות להתקין תקנות מבלי להגביל אותו בלוחות זמנים.

מיכאל ביטון: הערות זום לסעיפים האלה.

מיכאל ביטון: אין.

מיכאל ביטון: הערות מסביב לשולחן.

רז הילמן: איגוד לשכות המסחר.

רז הילמן: לגבי ההערה של היועצת המשפטית, למחוק את פסקה (12) והסמכות להתקין תקנות שקשורות ליבואן נאות, אני רוצה לוודא שזה לא יפריע בעתיד.

רז הילמן: אני יודע שלמשרד הבריאות יש כוונות להתקין למשל תקנות שיתייחסו לתוספי תזונה ולהסדיר את זה מחדש.

רז הילמן: אני מניח שהתקנות האלה יהיו קשורות בנושא של יבואן נאות.

רז הילמן: לוודא שעצם זה שמוחקים את הפסקה שמסמיכה את התקנות שקשורות ליבואן נאות, לא יפגע בהסדרה העתידית של תוספי תזונה.

אלעד מלכא: האינטרס שלנו.

אלעד מלכא: לגבי סעיף 3(א) שמוסיפים כאן.

אלעד מלכא: "המעידים על שיווק מזון למדינה ממדינות האיחוד האירופי".

אלעד מלכא: עשויה להיות כאן בעיה דווקא עם מוצרים שמיוצרים במיוחד לישראל, מוצרים כשרים שמיוצרים בכוונה לישראל ולא משווקים במדינות האיחוד האירופי.

אלעד מלכא: על פי זה לפחות אי אפשר לייבא אותם לכאן.

נעה בן שבת: זאת רק סמכות.

נעה בן שבת: זאת רק הסמכה להתקין תקנות לעניין מסמכים כאלה.

נעה בן שבת: זאת לא חובה.

נעם דן: הוא התייחס לדרישת שיווק באיחוד האירופי.

אלעד מלכא: כן.

אלעד מלכא: דרישת השיווק באיחוד האירופי, היא הבעייתית כאן בהקשר הזה.

מיכאל ביטון: אם כן, אפשר לומר "ייצור".

מיכאל ביטון: ייצור אירופי.

פנינה אורן שנידור: בואו נעשה את הדיון העקרוני לדיון כאן בסעיף הזה.

פנינה אורן שנידור: הדיון בסעיף הזה הוא אם וככל ששר הבריאות ירצה להתקין תקנות או ישנה את המסלול האירופי לחומרה, הוא יוכל להתקין את התקנות.

פנינה אורן שנידור: "המעידים על שיווק המזון במדינה ממדינות האיחוד האירופי" זה בהתאם למה שכתוב בסעיף 79ד(1).

פנינה אורן שנידור: הרעיון כאן הוא שמזון שנכנס למסלול האירופי, הוא מזון שאו שיוצר במפעל שמפוקח ואנחנו יודעים שהמזון שמיוצר עומד ברגולציה אירופית, או שהמזון יוצר במדינה מחוץ לאירופה ויש לו פריסל או עדות לכך שהוא נמכר או עומד ברגולציה האירופית.

פנינה אורן שנידור: לכן הנושא של שיווק הוא קריטי כי יוצר, יכול להיות גם במדינה מחוץ לאירופה.

אלעד מלכא: למה לא לומר מיוצר או שווק גם כאן?

פנינה אורן שנידור: כי צריך לקחת את ההתניות שיש ב-79א(1).

רון כץ: העניין של השיווק הזה באירופה, יעשה חסם רציני.

מיכאל ביטון: אבל רק השר יכול לתקן.

מיכאל ביטון: השר יכול לבחור להחמיר, נכון?

מיכאל ביטון: זה הסעיף שאנחנו עוסקים בו.

פנינה אורן שנידור: אני חושבת שהדיון כאן הוא לא על סעיף 116 אלא אם רוצים ללכת אחור לדיון העקרוני לגבי סעיף 79ד(1).

פנינה אורן שנידור: ככל שאנחנו לא בסעיף 79ד(1), בסעיף הזה אין מה לעשות.

מיכאל ביטון: אנחנו לא חוזרים אחורה.

נעם דן: אני אסביר.

נעם דן: זה נושא שבדיון האחרון, לפחות לנו, למשרד האוצר, הייתה תחושה שכן ביטלנו את זה ואחרי כן בדיונים שלנו הבנו שאולי לא.

נעם דן: אולי רק להבהיר.

מיכאל ביטון: אם אתם אומרים שזה סעיף שהקראנו ויש בו עדיין מחלוקת, אנחנו בסוף הדיון הזה או באמצעו נסמן את כל הסעיפים שעדיין לא מוסכמים ונוציא אתכם לעשות סדר.

נירה שפק: כבוד היושב ראש, אני חושבת שזה חשוב כי היינו כאן בדיונים והגענו להסכמות והקריאו אותן.

נירה שפק: אני מבינה שחזרו בהם בחלק מההסכמות.

מיכאל ביטון: לא.

מיכאל ביטון: יש פעמים שאנחנו מקריאים ואנחנו מוצאים בעיות ואז אנחנו אומרים שהסעיף הזה דורש תיקון.

נירה שפק: כן, אבל אז נאמר שכבר הגיעו להסדרה והקריאו אותה, אבל בבדיקה בדיעבד הסתבר שלא.

מיכאל ביטון: אין לנו בעיה להוסיף לתשע הבעיות שלנו עוד בעיה.

מיכאל ביטון: אנחנו לא מתרגשים מהעניין הזה.

מיכאל ביטון: בסוף ההקראה נסמן את סלעי המחלוקת.

נעה בן שבת: אדוני, אולי אפשר לומר על הדבר הזה שהנושא הזה של מזון שלא נמצא באירופה, אם הבנתי נכון, זה היה הבסיס של הרפורמה הזאת.

נעה בן שבת: הרפורמה אומרת שמה שמתאים להימכר באירופה, זה אומר שהוא עומד בסטנדרטים האירופאיים ולכן אנחנו מוכנים להביא אותו לישראל במסלול מהיר של הצהרה ולבדוק אותו רק בדרכי השיווק.

נעה בן שבת: אם אנחנו משנים את הנחות היסוד, אולי צריך גם לשנות עוד דברים במשוואה ולשקול אותן.

רז הילמן: אני מזכיר שהשתנו גם הדרישות המהותיות שהיו אמורות להיות לפי מה שקורה באירופה למעט מה שיוחרג, וזה בוטל.

רז הילמן: דווקא בגלל שבוטל השוני בין הרגולציה המקומית ביחס ליבוא במסלול האירופי לבין הרגולציה המקומית הכללית, כרגע להבנתנו גם אין את הצורך בדרישה של אישור על שיווק בלפחות מדינה אחת באירופה.

רז הילמן: אנחנו הצענו שכתחליף לזה תהיה הצהרה של היצרן שהמוצרים שלו עומדים ברגולציה האירופאית וזה מצטרף לעוד הרבה מאוד דברים אחרים שהוא ממילא צריך וכך משיגים את הביטחון.

רון כץ: יש הגיון.

נירה שפק: צריך לוותר על דרישת השיווק.

מיכאל ביטון: אנחנו עוברים להקראת פסקה (26), (27) ו-(28).

מיכאל ביטון: מה הם הסעיפים שעוד לא קראנו ועליהם יש אי הסכמות בין המשרדים?

מיכאל ביטון: לפני שאנחנו מקריאים את זה, תגידו לנו.

נעה בן שבת: יש סעיפים שגם תוקנו.

מיכאל ביטון: נכון.

מיכאל ביטון: אנחנו נלך גם אחורה, אבל מה קדימה הסעיפים שעדיין דורשים חידוד?

מיכאל ביטון: בינתיים תבדקו.

מיכאל ביטון: נא להקריא.

טליה אידס: (26) בסעיף 256 –

פסקה יבוא: "(12א) לא שומר בדרך דיגיטלית תיק מוצר, רשימת עוסקים, תיעוד תלונות או מעקב אחר החזרות יזומות, בניגוד להוראות סעיף 54א(ב)(2), (3), (4) או (5)".

פסקה יבוא: (12ב) יבואן במסלול האירופי אשר לא הגיש במסגרת הבקשה לקבלת תעודת שחרור את המסמכים המנויים בסעיף 84(ב1)(5)".

פסקה יבוא: בפסקה (16), במקום "שנקבעה", יבוא "שקיימת".

אחרי פסקה  יבוא: "(24א) מייבא מזון במסלול האירופי בלא אישור קבלת הצהרת יבואן נאות בדבר ייבוא מזון במסלול האירופי, בניגוד להוראות סעיף 54א(א)".

משנה יבוא: "(ב1) בהצהרה בדבר ייבוא מזון במסלול האירופי לפי סעיף 59ג".

משנה יבוא: "(ג1) בסעיפים (3) ו-(5) בהתחייבות של היבואן בתוספת השלישית א' כאמור בסעיף 79ד(1) או במסמכים המפורטים בסעיפי 79ד(3) ו-79ד(4)".

נעה בן שבת: אדוני, אולי אפשר לעצור כאן כי זה הסעיף הפלילי ואולי אפשר יהיה להסביר את העבירות שמוצע לקבוע כאן במסגרת התזכיר.

מיכאל ביטון: במה עוסק הסעיף הבא?

מיכאל ביטון: הוא לא קשור?

נעה בן שבת: לא.

נעה בן שבת: הוא בנושא של אכיפה באמצעי.

נעה בן שבת: ..

מיכאל ביטון: בבקשה.

מיכאל ביטון: תסבירו את המהות של הסעיף הזה.

דנה רוטשילד: משרד המשפטים.

דנה רוטשילד: הסעיף הזה הוא סעיף שנכנס לתוך הסדר קיים של עבירות פליליות שיש בחוק המזון.

דנה רוטשילד: הוא קובע מספר עבירות נוספות בקשר לנורמות החדשות שלמעשה נקבעו על ידי מי שמייבא מזון במסלול האירופי.

דנה רוטשילד: חשוב לציין שעדיין יש נורמות קיימות של עבירות פליליות ויכולות להיות רלוונטיות בהתאם לשינויים שנעשו.

דנה רוטשילד: מבחינת העבירות הנוספות שנקבעו, זו למעשה עבירה על אי שמירה שזה רכיב משמעותי מבחינת הרפורמה.

דנה רוטשילד: משרד הבריאות אולי יכול להרחיב או משרד האוצר.

דנה רוטשילד: שמירה של מסמכים בדרך דיגיטלית.

דנה רוטשילד: זה שונה מחובה שקיימת למעשה על יבואנים אחרים שיש עליהם חובת שמירה שהיא אחרת ולכן כאן נכתב סעיף ספציפי גם של נורמה וגם של עבירה פלילית.

דנה רוטשילד: מעבר לזה, יש עבירה על מי שלא מגיש את המסמכים הנדרשים שמנויים בתוספת במסגרת בקשה לקבלת תעודת שחרור.

דנה רוטשילד: לפי מה שנאמר לנו על ידי משרד הבריאות, למעשה מדובר במערכת שהיא אוטומטית מבחינת צורת ההגשה של הדברים ולכן יש חשיבות לכך שהדברים יוגשו כמובן כדין ולכן גם על כך נקבעה עבירה, על מנת שלא יהיו ניסיונות לעקוף את המערכת.

דנה רוטשילד: מעבר לכך, נקבעה עבירה בסיסית.

דנה רוטשילד: אני אעיר שיש כאן איזשהו שינוי שהתבקש.

דנה רוטשילד: אני רואה שאולי בטעות לא נכנס לנוסח ולכן אני רק אציין את הסעיף.

דנה רוטשילד: פסקה (24א).

דנה רוטשילד: מי שבעצם מייבא מזון במסלול האירופאי ללא אישור קבלת הצהרת יבואן נאות, הבקשה של משרד הבריאות, בהסכמת שאר המשרדים, להוסיף שמי שמייבא מזון במסלול האירופי מבלי שהוא יבואן נאות או ללא אישור קבלת הצהרת יבואן נאות - כי בעצם אלה שתי חלופות שנדרשות ומחייבות לצורך ההשתתפות ויבוא מזון במסלול האירופי, וגם ככל שהדברים האלה לא נעשים – נקבעה עבירה פלילית.

דנה רוטשילד: עבירות נוספות שנקבעו כאן נוגעות לפרטים לא נכונים שיתכן שנמסרים.

דנה רוטשילד: יש היום עבירה קיימת וגם עיצום כספי – אני אתייחס גם לחלק של העיצום הכספי – על מי שמוסר פרטים לא נכונים בשורה של מסמכים שבעצם מוגשים כבר היום במסלולים שונים של יבוא או בהקשרים שונים אחרים, ולמעשה נוספה שם רשימת המסמכים וההתחייבויות הרלוונטיות שעכשיו הן נוספו במסגרת הרפורמה כאן, שזה היבוא מזון במסלול האירופי.

דנה רוטשילד: זה כולל את ההצהרה, כולל את ההתחייבויות הנוספות וכולי.

מיכאל ביטון: הערות ב-זום לסעיף הזה.

מיכאל ביטון: אין.

מיכאל ביטון: ליד השולחן?

מיכאל ביטון: אין הערות.

מיכאל ביטון: אנחנו מקריאים את סעיף (27), (28) ו-(29).

טליה אידס: (27) בסעיף 261, אחרי פסקה (11), יבוא: "(11א) לא שומר בדרך דיגיטלית תיק מוצר, רשימת עוסקים, תיעוד תלונות או מעקב אחר החזרות יזומות, בניגוד להוראות סעיף 54א(ב)(2), (3), (5) או (5)".

טליה אידס: (11ב) יבואן במסלול האירופי אשר לא הגיש במסגרת הבקשה לקבלת תעודת שחרור את המסמכים המנויים בסעיף 84(ב1)(5)".

טליה אידס: (28) בסעיף 262 – בפסקה (14), במקום "שנקבעה" יבוא "שקיימת".

(22 יבוא: "(22א) מייבא מזון במסלול האירופי בלא אישור קבלת הצהרת יבוא נאות בדבר ייבוא מזון במסלול האירופי, בניגוד להוראות סעיף 54א(א)".

משנה יבוא: "(ב1ׂ) בהצהרה בדבר ייבוא מזון במסלול האירופי לפי סעיף 79ג".

משנה יבוא: "(ג1) בסעיפים (3) ו-(5) בהתחייבות של היבואן בתוספת השלישית א' כאמור בסעיף 79ד(1) או במסמכים המפורטים בסעיף ד(3) ו-(4)".

משנה יבוא: (29) בסעיף 313, האמור בו י סומן "(א)" ובו, אחרי "התוספות" יבוא "למעט התוספת השנייה א'" ואחריו יבוא: "(ב) על אף האמור בסעיף קטן (א), שינוי התוספות השלישית א', השלישית ב', והשלוש עשרה, טעון גם התייעצות עם ועדת החריגים".

משנה יבוא: אם השינוי אינו בהתאם להמלצתה, יחולו הוראות סעיף 2יח לחוק התקנים.

נעה בן שבת: כאן יש שני עניינים.

נעה בן שבת: יש כאן תיקון ואנחנו רוצים להציע אותו.

נעה בן שבת: הוא לא מופיע בנוסח ונבהיר.

נעה בן שבת: דבר ראשון, יש התייחסות לנושא של שינוי התוספות.

נעה בן שבת: מה שנקבע כאן זה לאפשר את שינוי התוספות, השלישית א', השלישית ב' וה-13.

נעה בן שבת: לאפשר את שינוי התוספות כפי שקיים היום בחוק, כאשר התוספות ניתנות לאישור על ידי השר, באופן של תקנת משנה, לאפשר את זה גם לגבי התוספות.

נעה בן שבת: אבל מוצע להגיד שהתוספות השלישית א', השלישית ב' וה-13 טעונות גם אישור של ועדת חריגים.

נעה בן שבת: אני חושבת שבאופן רוחבי אנחנו כבר לא מדברים על אישור של ועדת שרים אלא על מנגנון של המלצה ואם סוטים מההמלצה, אז הולכים לבקש את אישור הממשלה.

נעה בן שבת: זה הכיוון שהסתמן לכן כאן נכתוב איזשהו נוסח אבל נמתין להחלטות שיתקבלו באופן רוחבי בנושא הזה של ועדת החריגים.

נעה בן שבת: חשוב לומר שהתוספת השנייה א' שהיא תוספת שיכולה להוסיף הוראות שחלות בדין הישראלי בדרך של אימוץ, הדרך שלה לא יכולה להיות באמצעות שינוי כזה על ידי השר ואפילו לא באישור כזה של ועדת החריגים.

נעה בן שבת: חשבנו שאולי צריך שהתוספת הזאת, כיוון שיש לה ממש משמעות של יצירת דין בישראל, או שהיא תהיה בחקיקה ראשית או לכל הפחות בפיקוח פרלמנטרי ולא פחות.

מיכאל ביטון: התייחסות של אנשי המקצוע.

דנה רוטשילד: אפשר לומר מילה על סעיף העיצומים שהוקרא קודם?

דנה רוטשילד: לציין ביחס לסעיף העיצומים שבעצם מדובר מבחינת הרכיבים שהוקראו, אותן הפרות הן זהות לעבירות.

דנה רוטשילד: אני אחדד ואומר שעל אף שההפרות זהות לעבירות, כמובן שלא ניתן גם להטיל עיצום כספי וגם לאכוף במקביל אלא רק אחד מהמסלולים האלה וככל שמתבצעת אכיפה פלילית, כמובן העיצום הכספי מוחזר.

דנה רוטשילד: יש סעיפים מסדירים של הנושא הזה בחוק.

דנה רוטשילד: רק רציתי לומר שאותו תיקון שדיברתי עליו קודם, ללא אישור יבואן נאות, נדרש גם כאן בסעיף של העיצומים הכספיים.

דנה רוטשילד: רק לוודא שגם זה ייכנס.

מיכאל ביטון: עוד הבהרות להערת היועצת המשפטית שלנו.

טלי ארפי: הלשכה המשפטית, משרד האוצר.

טלי ארפי: לנו חשוב ששינוי התוספות יהיה באישור ועדת החריגים.

טלי ארפי: זאת אומרת, להשאיר את המודל של ועדת החריגים.

נעה בן שבת: כן, אבל המודל עצמו הולך לעבור שינוי.

נעה בן שבת: המודל עצמו של ועדת החריגים.

טלי ארפי: בסדר, אבל אני אשמח להשלים את הדברים.

טלי ארפי: בכל מקרה לגבי ההצעה לערוך פיקוח פרלמנטרי, אנחנו לא מתנגדים אבל כמובן זה טעון הסכמה או ליבון בין שני המשרדים.

נעה בן שבת: לא הבנתי באיזה שני משרדים מדובר.

טלי ארפי: בריאות ואוצר.

נעה בן שבת: מה זאת אומרת?

מיכאל ביטון: טלי, את לא היית בדיון הקודם, לא בתחום הזה אלא בתחום אחר כאשר יש הצעות חוק ענקיות שמביאים לוועדת הכלכלה אבל ועדת הכלכלה לא מופיעה בהצעות החוק.

טלי ארפי: אני מתחברת בדיוק לאמירת היושב ראש.

מיכאל ביטון: אלה חוקים שמאיינים את ועדת הכלכלה.

מיכאל ביטון: אז שוועדת הכלכלה תחליט, או ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, שיש רגעים בהם היא עושה בקרה על הממשלה.

טלי ארפי: אני לא מתנגדת.

מיכאל ביטון: היא יכולה להחליט את זה.

טלי ארפי: אני אמרתי שאנחנו סבורים או מסכימים להצעה של היועצת המשפטית לגבי הפיקוח הפרלמנטרי.

אפרת אביאני: היועצת המשפטית, משרד החקלאות.

אפרת אביאני: אני רוצה לומר שבסוגיה של התוספות, בפרט לגבי התוספת באמצעותה מוחלות רגולציות אירופאיות, יש עדיין דיונים.

מיכאל ביטון: אנחנו יודעים.

מיכאל ביטון: אנחנו נשלח אתכם לסיים את הדיונים.

מיכאל ביטון: אין לכם עוד הרבה זמן לדיונים.

מיכאל ביטון: אתם צריכים לסיים אותם עכשיו.

נעה בן שבת: הנוסח שמופיע כאן בסעיף קטן (ג) אומר שהשר רשאי לשנות, בכל זאת לעשות את זה בתקנת משנה, כמו שאמרנו, יכול להיות שאפשר להוריד בכלל את סמכות השינוי.

מיכאל ביטון: הערות ב-זום.

מיכאל ביטון: רחל גור, לובי 99.

מיכאל ביטון: הערה לפסקה (29).

רחל גור: אני רוצה להעיר ספציפית לגבי פסקה (29)(ב) ולהמשיך את דבריה של היועצת המשפטית של האוצר.

רחל גור: אנחנו חושבים שספציפית לגבי תוספת ה-13, שזאת בעצם התוספת שמאפשרת להחריג מוצרים אין סופיים – כרגע הרשימה היא מוגבלת אבל היא יכולה להתרחב - כל תוספת, כל החרגה נוספת חייבת לבוא לוועדה שלך כדי לקבל איזשהו פיקוח פרלמנטרי.

מיכאל ביטון: בחוק הדומה קבענו שאם הם מוסיפים מוצרים ומשחררים, אז אין לנו בעיה ויבוא רק לעדכון, אבל אם הם מגבילים מוצרים, זה לאישור.

רחל גור: נכון.

רחל גור: כאן זה אם הם מוסיפים.

רחל גור: ההוספה מהווה הגבלה ולכן אני מציעה שאם מוסיפים לרשימת החריגים, זה יהיה בפיקוח פרלמנטרי.

מיכאל ביטון: אנחנו עוד ננסח את הדבר הזה.

נעה בן שבת: לאיזה ועדה את מתכוונת?

רחל גור: בכנסת.

מיכאל ביטון: בואו נעשה סדר.

מיכאל ביטון: החוק הזה נדון אצלי בוועדת הכלכלה אבל הבקרה על הפרק הזה היא בוועדת הבריאות.

מיכאל ביטון: שם הוא יעבור את כל ההמשך שלו.

נעה בן שבת: אני רוצה להבין כי אני חושבת שיש כאן ערבוב בין כמה סוגי תוספות וכמה ועדות.

נעה בן שבת: יש לנו את התוספת ה-13 שאת מדברת עליה שמוסיפה מוצרים.

נירה שפק: מוסיפה מוצרים להחרגה.

נירה שפק: זאת לא תוספת מוצרים.

נירה שפק: זאת תוספת מוצרים להחרגה.

נירה שפק: המילה החרגה חשובה כאן.

נעה בן שבת: זה יהיה באישור איזו ועדה?

נעה בן שבת: כרגע זה מופיע באישור ועדת חריגים.

נעה בן שבת: מה את מציעה?

רחל גור: אני מדברת על התוספת ה-13 שזאת הוספת מוצרים שמוחרגים מהרפורמה.

רחל גור: אני רוצה שכל תוספת לתוספת הזאת, תהיה טעונה אישור ועדה.

מיכאל ביטון: כל החרגה של מוצרים מהרפורמה.

נעה בן שבת: בפיקוח של למשל ועדת הבריאות?

נעה בן שבת: ועדה של הכנסת?

רחל גור: ועדה שאחראית על הפיקוח, כלכלה או בריאות.

רחל גור: זאת החלטה שלכם אבל זה טעון אישור של הכנסת.

נירה שפק: בשני הדיונים הקודמים ביקשנו, לאור ההחלטה להחרגה של ארבעה מוצרים - - -

מיכאל ביטון: עוד לא הגיע הזמן להערה הזאת.

מיכאל ביטון: היא לא קשורה.

מיכאל ביטון: אנחנו עוברים סעיף-סעיף.

מיכאל ביטון: נושא החקלאות לא נסגר ביניהם.

מיכאל ביטון: זה לא הזמן להעיר על זה.

מיכאל ביטון: יש דיון בין החקלאות לבין האוצר איך הם פותרים את כל הבעיות ביניהם.

מיכאל ביטון: הם יציגו לנו ואז, אם תראי שמשהו מדאיג אותך בסעיפים האלה, תתייחסי.

מיכאל ביטון: אנחנו עוברים לפסקה (30), (31) ו-(32).

מיכאל ביטון: הקראה.

נעה בן שבת: נשלים את הקריאה של סעיף קטן (ג).

נעה בן שבת: זה סעיף אנחנו מבקשים להכניס בו גם דרישה לאישור ועדה.

נעה בן שבת: התיקון הזה, ממש הוראה חדשה.

נעה בן שבת: זה יכול להיות נושא חדש שעובר לתוספת שהוא לא רק שינוי פנימי בתוך הוראה אלא ממש הוראה נוספת והיא הופכת להיות דין מאומת בישראל.

נעה בן שבת: אנחנו רוצים לבקש שהיא תהיה באישור ועדה.

מיכאל ביטון: כן.

לימור מגן תלם: אדוני היושב ראש, הבהרה.

לימור מגן תלם: לגבי הפריטים שבתוספת 13 עליהם דיברה כרגע נציגת לובי 99.

לימור מגן תלם: מה הוחלט בסוף?

מיכאל ביטון: זה יגיע לוועדה בכנסת.

מיכאל ביטון: כנראה לוועדת הבריאות.

מיכאל ביטון: אמרנו שאם אתם רוצים לפתוח את היבוא, רוצו ותעדכנו אותנו.

מיכאל ביטון: אם אתם רוצים להגביל את היבוא, תבואו לאישור בכנסת.

נירה שפק: בסדר גמור אבל אני מצטערת, אני חייבת לומר את זה כי ענית על דבר אחד.

נירה שפק: כרגע בחוק בהקראה מופיעה התוספת ה-13.

נירה שפק: יש בה רשימה.

נירה שפק: כחלק מהדיון שהיה כאן לפני שסוגרים את זה כאן, היו על השולחן שני מוצרים שאם החלטנו להוסיף אותם, דיברנו עליהם.

נירה שפק: אנחנו כאן היום כדי לדעת אם הם כאן.

נירה שפק: אני לא מדברת על מה יהיה בהמשך.

מיכאל ביטון: איזה מוצרים?

נירה שפק: אחד מהם הוא הדבש.

מיכאל ביטון: היו ארבעה מוצרים.

נירה שפק: לא.

נירה שפק: ארבעה מוצרים היו בנושא ההדברה.

מיכאל ביטון: רק על הדבש היה דיון מיוחד.

מיכאל ביטון: למה את מחזירה אותנו לזה?

מיכאל ביטון: תאמיני לי שאני מנהל את זה בתבונה הרבה שעות.

נירה שפק: אני סומכת עליך.

מיכאל ביטון: הצטרפת אלינו באמצע הדיון.

מיכאל ביטון: אנחנו לא רצים קדימה בכל סוגיית החקלאות בלי לראות את התשובה.

מיכאל ביטון: אני אומר לך, חכי רגע עם זה.

נירה שפק: אני מחכה.

מיכאל ביטון: אנחנו נשאיר את מה שפתוח.

מיכאל ביטון: נא להקריא.

נעה בן שבת: נקרא את הסעיף הבא, הצעה להוסיף סעיף אחרי סעיף 313.

נעה בן שבת: אחרי סעיף 313 יבוא: "313א אישור ועדת חריגים אישור ועדת חריגים לעניין חוק זה ייעשה בדרך הקבועה – זה למעשה סעיף שצריך יהיה להיות מותאם גם להוראות הכלליות, גם לוועדת חריגים – בסעיף 2יח לחוק התקנים, ואולם

נעה בן שבת: פנייה לפי סעיף קטן (ג) תיעשה בידי שר הבריאות ובכל מקום באותו סעיף, במקום "השר" יבוא "שר הבריאות".

נעה בן שבת: אני חושבת שכל ההוראות האלה טעונות התאמה נוספת למודל הכללי שנוגע לאישור ועדת החריגים וגם למודל שלנו, לסמכויות המיוחדות שניתנות כאן לוועדת חריגים שהן שלא דומות למה שכתוב בחוק התקנים ולכן צריך התאמה לסעיף הזה.

נעה בן שבת: יש לנו עכשיו סעיף שהמטרה שלו היא לבטל, ואולי משרד האוצר יוכל להסביר את הסעיף הזה, או שאתה מעדיף שקודם נקרא אותו.

מיכאל ביטון: כן.

מיכאל ביטון: תקראי אותו.

נעה בן שבת: 313ב.

נעה בן שבת: ביטול הכרזת רשמיות של תקנות בנושא מזון\

נעה בן שבת: על אף האמור בפרק ג' לחוק התקנים, התשי"ג-1953, שר הכלכלה והתעשייה יכריז עד יום (ינואר 2023) בהכרזה שתפורסם ברשומות, על ביטול הרשמיות לגבי התקנים הרשמיים בתחום המזון, למעט לגבי אלה:

נעה בן שבת: תקן או חלק ממנו, שהמנהל הכללי של משרד הבריאות (להלן - המנהל), באישור ועדה לבחינת תקני מזון הודיע לו עד יום (1 באוקטובר 2022ׂ) כי אין לבטל את הכרזת הרשמיות שלו מנימוקים של בריאות הציבור ובשל כך שהוראותיו אינן מוסדרות בהוראות המאומצות או שיש חלות על סוג מזון או נושא שההוראות המאומצות אינן חלות עליו – זאת תוספת שאנחנו מבקשים להוסיף - או שיש בהן הוראות החלות לעניין כל סוגי המזון ובהתחשב בנהוג במדינות מפותחות.

נעה בן שבת: לא ניתנה החלטה של הוועדה לבחינת תקני מזון בתוך 90 ימים ממועד פניית המנהל אליה, יראו כאילו אישרה הוועדה את מתן ההודעה בידי המנהל.

נעה בן שבת: ביטול ההכרזה לפי סעיף זה, אינו טעון הליך נוסף ובכלל זה הליך לפי סעיף 8 לחוק התקנים.

נעה בן שבת: לעניין סעיף זה, ועדה לבחינת תקני מזון – ועדה שמורכבת מחברי ועדת החריגים ומהממונה על התקינה במשרד הכלכלה והתעשייה.

מיכאל ביטון: הסבר.

נעם דן: קודם התחלתי לדבר על זה ועכשיו אני אפרט.

נעם דן: קיימים כ-160 תקני מזון ייחודיים שמהווים חסם ייבוא משמעותי וגם מהפגישות שלנו עם התעשייה הבנו שהם גם מהווים חסם רציני לתעשייה בגלל הייחודיות שלהם.

נעם דן: בתחילת החוק הזה התקנים האלה לא חלו על המסלול האירופי.

נעם דן: כלומר, היוו הקלה לייבוא אבל לא לתעשייה.

נעם דן: אחרי השיח עם היצרנים, החלטנו לבטל את המסלול האירופי ולעשות סעיף שאומר שהתקנים האלה יהוו איזושהי בחינה הן ליבואנים והן ליצרנים.

נעם דן: כלומר, התוצאה של הבחינה הזאת תחול על כולם.

נעם דן: את זה חשוב לומר.

מיכאל ביטון: הערות ב-זום.

מיכאל ביטון: אין.

מיכאל ביטון: הערות מסביב לשולחן.

גליה שגיא: שני דברים.

גליה שגיא: שאלת הבהרה לגבי הסעיף הקודם.

גליה שגיא: אולי אני לא הבנתי נכון מבחינת תוספת 13 וההוספה של הדברים.

גליה שגיא: האם שינוי למעשה ברגולציה האירופאית שיחול על דברים נוספים שאנחנו לא מכירים, לא יעבור בוועדה אלא ייכנס באופן אוטומטי?

נעם דן: לא.

פנינה אורן שנידור: דנו על השינויים האלה בנפרד בסעיף של דרך האימוץ.

גליה שגיא: אבל אם יהיו עוד הוראות שיאמצו, זה לא עובר בוועדת הכנסת?

נעה בן שבת: סעיף נוסף שנאמץ?

נעה בן שבת: כן.

נעה בן שבת: ההוראות האלה חייבות לעבור בכנסת.

נעם דן: אלה תקנות.

נעה בן שבת: סעיף נוסף לא יוכל להיות מאומץ או ממש דין נוסף כמו שעושים עכשיו לשאריות חומרי הדברה, או מדברים על שאריות חומרי הדברה, אי אפשר יהיה להוסיף בלי אישור של ועדה בכנסת.

קריאה: כתוב בדיוק הפוך.

נעה בן שבת: התיקונים המוצעים לסעיף 3א(ה)(1).

גליה שגיא: לעניין הסעיף הזה, בקשה לתיקון ולחזור למטרות חוק הגנה על בריאות הציבור שמטרתו להבטיח שהמזון יהיה מסופק ברמת איכות, תקינות ובטיחות.

גליה שגיא: אנחנו מבקשים להוסיף את זה לסעיף.

גליה שגיא: אם הוועדה לא תרצה לכלול את השיקולים האלה, היא לא תשקול אבל לפחות שתהיה בפניה האפשרות כן להתייחס גם לשיקולים האלה.

גליה שגיא: אני אומרת איכות, תקינות ובטיחות נאותים.

נעה בן שבת: אני רוצה לומר משהו על הנושא הזה של האיכות.

נעה בן שבת: אחד הדיונים שעלו בשאלה של התאמת התקנים הרשמיים, הרי גם בחוק התקנים יש דרישות מסוימות כדי להכריז על תקן כעל תקן רשמי בכל מיני עילות.

נעה בן שבת: אפשר לדבר על התקינות או על הבטיחות כדבר ראשון, אבל השאלה אם אנחנו צריכים גם איכות.

גליה שגיא: זה יכול להיות לשיקולי הוועדה.

גליה שגיא: אם הוועדה לא תרצה, היא לא תדון.

גליה שגיא: צריך לזכור שיש בישראל תקנים שלא קיימים בכלל באירופה שהם על ידי קוד וולנטרי.

גליה שגיא: שתהיה לוועדה לפחות את האפשרות.

גליה שגיא: לא תרצה, היא תפסול.

נעה בן שבת: אבל הכוונה כאן היא רק לתקנים שהוכרזו כבר כתקנים רשמיים.

גליה שגיא: אני מדברת עליהם.

גליה שגיא: פשוט להרחיב קצת את ה-סקופ שלהם.

גליה שגיא: בסופו של דבר זה יהיה להחלטתם כי אחרת הם אפילו לא יוכלו לדון בזה.

נעה בן שבת: אנחנו מדברים על תקנים רשמיים שכבר הוכרזו במדינת ישראל ורוצים לבטל אותם כי למשל הם עוסקים באיכות שזה לא נושא כל כך מתאים לחוק התקינה.

נעה בן שבת: את אומרת שלא, בכל זאת הוועדה שבוחנת האם לבטל, צריכה בכל זאת לבחון שאלות של איכות, שזה לא אחת מהעילות לפי חוק התקינה.

נעה בן שבת: השאלה אם צריך וזה נכון שהיא תדון בנושא של איכות.

גליה שגיא: כן.

גליה שגיא: עולם הבטיחות מוסדר כאן בתקנות אירופאיות אבל עדיין יש בישראל תקנים שלא קיימים באירופה ועדיין הרגולציה בישראל היא שונה מהרגולציה באירופה.

גליה שגיא: לכן אני אומרת שתהיה בפני הוועדה האפשרות במקומות שאפילו לא קיימות כאלה תקנים באירופה, אז על מה היא תישען?

נעה בן שבת: אולי אני אנסה להסביר את המטרה כפי שהיא הוסברה לי ואולי משרד הבריאות יוכל להבהיר, משרד האוצר וגם משרד המשפטים שמכיר את הסוגיה הזאת.

נעה בן שבת: אחד הדברים שברגע שאנחנו הולכים למהלך, שזה המהלך שכבר דובר כאן קודם, שהדרישות מהיצרנים ומהיבואנים במסלול האירופי יהיו דרישות זהות, למעשה התקנים יכולים להוות דווקא חסם לעניין הזה, בוודאי אם הם תקני איכות שבעצם לא אמורים להיות תקנים כי זה לא מתאים לעילות של חוק התקנים.

נעה בן שבת: לכן אותה ועדה לבדיקת תקינה והמהלך הזה של שר הכלכלה הולך לביטול של הכרזה רשמית בתקנים האלה, נועד לבטל חסמים ולהגיד שאם אנחנו הולכים לחקיקה, שהחקיקה האירופית תהיה תואמת לחקיקה הישראלית בעניינים האלה, לא יהיה חסם בפני מוצרים, אז התקנים האלה לפעמים כן מהווים חסם.

גליה שגיא: אבל יש לך מוצרים כמו לדוגמה שמן זית.

גליה שגיא: אין לך תקן באירופה.

גליה שגיא: יש לך קוד וולנטרי.

גליה שגיא: יש עוד דוגמאות כאלה.

גליה שגיא: במקומות שאין לך על מה להישען, שיהיה לוועדה את ה-סקופ כן לדבר בנושאים של אוטנטיות, בנושא של איכות.

גליה שגיא: לא תרצה הוועדה, תפסול את זה אבל ככה זה אפילו לא טיעון שיהיה אפשר להביא בפניה.

צחי ברקוביץ: רשות התחרות.

צחי ברקוביץ: אני אשמח להבין את המהלך שקורה כאן.

צחי ברקוביץ: היבואנים, הייתה להם הכרה רגולטורית.

צחי ברקוביץ: בעקבות הטענה שהתעשייה תופלה, בוטל הסעיף והכוונה לבטל על כולם, ועכשיו עולה השאלה למה לבטל.

צחי ברקוביץ: השאלה למה לבטל ולהכניס תקני איכות, בעצם תיקח אותנו צעד אחד אחורה.

גליה שגיא: לא.

גליה שגיא: אני רוצה להבהיר את עצמי.

גליה שגיא: אולי לא הבהרתי את עצמי נכון כי אין כאן מהלך ולא עולה כל שאלה ואולי אפילו זה לא המקום שלנו כתעשייה אלא הנציגים של הצרכנים כי מה שיהיה מותר לייצר, כך הרי גם אנחנו נייצר.

גליה שגיא: אני באמת תוהה.

גליה שגיא: אנחנו רגילים לייצר ולשמור על איכות מסוימת.

גליה שגיא: במכון התקנים יושבים כל הנציגים.

צחי ברקוביץ: אני אשמח להשלים את הדברים שלי כי המשמעות לבוא ולומר ברפורמה שנלך להקלה והייתה טענה של בואו נקל על היבואנים.

צחי ברקוביץ: התעשייה מופלית, בואו לא נפלה את התעשייה ונבטל לה הכול.

צחי ברקוביץ: עכשיו הטענה יכולה להיות שיש איכות והאיכות של מוצרים מסוימים שמובאים ביבוא, לא עומדים באיכות בישראל וזה בדיוק מה שמהווה חסם וזה בדיוק מה שימשיך להוות חסם.

צחי ברקוביץ: אם ברפורמה, כדי לא ליצור אפליה פשוט נקשה על היבואנים, אנחנו נישאר באותו מצב כמו היום.

גליה שגיא: זה לא מקשה על היבואנים.

גליה שגיא: אתם לוקחים את זה למקום שהוא לא נכון.

גליה שגיא: קודם כל, במכון התקנים יושבים הנציגים של כולם.

גליה שגיא: אני לא מדברת על המקומות שמהווים חסם.

גליה שגיא: אני מדברת על המקום שבסופו של דבר אין לך תקן ואיך אתה תדע שלוקחים מים עם קצת צבע ויקראו לזה שמן זית?

גליה שגיא: אנחנו לא מתנגדים למהלך והבהרנו את זה מספר פעמים.

גליה שגיא: בסד הזמנים הזה אני מניחה שגם האוצר וגם הבריאות לא יודעים לעבור על 160 התקנים ולתהות מה נכון ומה לא נכון למדינת ישראל.

גליה שגיא: אין כאן מהלך כלשהו לעצור אלא פשוט להגיד בואו ממקום של אחריות ונבין רגע את המהלך.

גליה שגיא: צריכה לקום ועדה, ייקח עוד שנה, יגיעו עם המסקנות שלה והכול בסדר, אבל שלאותה ועדה יהיה גם סקופ להחלטה או לדיון בכלל.

צחי ברקוביץ: ועדיין יש התנגדות מצדכם לביטול של תקנים מחייבים שחלים עליכם ואומרים שהיבואנים מופלים.

גליה שגיא: אין התנגדות.

מיכאל ביטון: אני חושב שמיציתם את הפינג פונג הזה ביניכם.

גליה שגיא: שיירשם בפרוטוקול שאין התנגדות.

מיכאל ביטון: מיציתם.

רז הילמן: איגוד לשכות המסחר.

רז הילמן: אני רוצה שנזכור שחשוב להשלים את המהלך שמדברים עליו כאן.

רז הילמן: תקני מזון היום מחייבים משני מקורות כאשר מקור אחד הוא הרשמיות בו מטפלים כרגע והמקור השני הוא צו מכוח חוק הגנת הצרכן ופקודת הבריאות, צו שחתומים עליו גם שר הבריאות וגם שר הכלכלה.

רז הילמן: במקביל לטיפול בתקנים ברשמיות שלהם, חייבים לעשות מהלך משלים ולטפל גם בצו הזה כי אחרת לא נשיג את המטרה ומרבית תקני המזון עדיין יהיו מחייבים.

מיכאל ביטון: תודה.

מיכאל ביטון: זאב פיקובסקי, התאחדות התעשיינים.

זאב פיקובסקי: תודה רבה אדוני על זכות הדיבור.

זאב פיקובסקי: רציתי להתייחס לנקודה הזאת של תקנים שיעברו דרך הוועדה ואותם הדברים שהזכירה נעה לגבי הכללים שמדברים על קביעת תקן רשמי או סעיפים רשמיים.

זאב פיקובסקי: אני רוצה לדבר כרגע מנקודת המבט של מוצרי החלב בהם אני מתמצא יותר.

זאב פיקובסקי: קיימת רגולציה אירופאית כללית שנדמה לי שמספרה הוא 1,308/2013 - אני לא זוכר את המספר בדיוק – שמדברת על הגדרות מסוימות של מספר מוצרי חלב אבל כמובן לא את כולם.

זאב פיקובסקי: הרגולציה הזאת לא עוסקת בנושא של סימון וגם לא הרגולציה האירופאית שעוסקת בסימון אבל היא כרגע כמובן לא נכנסת לאימוץ.

זאב פיקובסקי: חוץ מרגולציה, יש דברים נוספים כמו פסיקות של בתי משפט.

זאב פיקובסקי: אותה רגולציה לא עוסקת בנושאים כמו חשובים כמו איך יכונה אותו מוצר.

זאב פיקובסקי: יש כללים פשוטים אבל חוץ מהרגולציה, יש גם מה שנקרא ליטיגציה ויש פסיקה של בית הדין האירופי העליון מלפני שנה וגם קודם, שאוסרת לדוגמה על כינוי בשמות שהם דמויי חלב למוצרים שמבוססים על חלבון מהצומח.

זאב פיקובסקי: כלומר, אם אני אתן דוגמה שכולם מכירים, לא חלב סויה או לא גבינה צמחית וכולי וכולי.

זאב פיקובסקי: הליטיגציה היא חלק מההתנהלות באירופה, מה שלא מדובר כרגע בנושא של אימוץ תקינה.

זאב פיקובסקי: לכן בנושאים האלה אנחנו פנינו באמצעות משרד הבריאות כדי לאפשר את הנושא הזה של אותו אימות של מוצר מזון שלא ייקרא בשמות כמו שאמרה קודם גברת שגיא בנושא של שמן זית.

זאב פיקובסקי: אני מדבר כרגע על פסיקה מסודרת של בית המשפט העליון של האיחוד האירופי שקבע שמוצרי חלב, מוצרים מהצומח, לא יכולים לשאת כינויים חלביים.

זאב פיקובסקי: ברגע שאנחנו מדברים אך ורק על אימוץ תקינה, אנחנו מתעלמים ממה שמתלווה לתקינה שזו הליטיגציה המחייבת.

זאב פיקובסקי: לכן אני כן חושב שנוכל להציג את העמדה הזאת בפני משרד הבריאות עם הוועדה שתהיה בעוד פרק זמן קצר ולאמץ גם את הדברים האלה.

מיכאל ביטון: תודה.

מיכאל ביטון: רחל גור.

רחל גור: תודה רבה.

רחל גור: סליחה, אבל כבוד היושב ראש, אנחנו רואים כאן ניסיון מכוון של התעשייה לסרס לנו ולך את כל הרפורמה.

רחל גור: תנו לי להציג את הצרכנים.

רון כץ: אל תדאגי.

רון כץ: גם אנחנו רואים את זה.

רחל גור: אנחנו רואים כאן ניסיון לשמר את התקנים המקוריים על מנת לסנדל את הייבוא.

רחל גור: חד משמעית.

רחל גור: אין כאן מעבר.

רחל גור: תודה.

מיכאל ביטון: את די נחרצת.

רחל גור: אני נחרצת כי אני כועסת כי השקענו כאן שעות על גבי שעות.

מיכאל ביטון: את אולי כועסת אבל אני כן הייתי רוצה לשתות שמן זית שהוא שמן זית ולא שמן זית שהוא שמן קנולה.

רחל גור: אתה רוצה שלא יכתבו קטצ'ופ על היינס כי תפרו את התקן?

מיכאל ביטון: לא.

מיכאל ביטון: אני לא מתעניין בקטצ'ופ.

מיכאל ביטון: אבל אם ייבאו שמן ויכתבו עליו שמן זית וזה שמן קנולה 80 אחוזים מהול בשמן זית, אני בבעיה.

מיכאל ביטון: זו רמייה.

רון כץ: אבל התעשייה עושה את זה.

מיכאל ביטון: איזה תעשייה?

אלעד מלכא: אדוני היושב ראש, בערך שליש משמן הזית שאתה קונה כשמן זית מקומי, מקורו בארצות אחרות.

אלעד מלכא: הוא מיובא לארץ, הוא נמהל וכתוב מקורי.

מיכאל ביטון: אני קונה רק שמן זית מישראל ורק שמן זית.

אלעד מלכא: ושליש ממנו לא ישראלי.

מיכאל ביטון: לא.

מיכאל ביטון: יש לנו כרם זיתים.

מיכאל ביטון: שתלתי כרם כדי שיהיה לי שמן זית משל עצמי.

מיכאל ביטון: אל תזלזלו בטיעון שאומר שאם כתוב עליו מוצר שמן זית והוא לא שמן זית, יש כאן הונאת צרכנים.

רחל גור: אני לא מזלזלת.

רחל גור: אנחנו כחברה כבר לומדי ניסיון מהטריקים כאילו של התעשייה באמצעות מכון התקנים.

רחל גור: לאורך שנים רבות השתמשו בדיוק באותם תקנים מקוריים על מנת לסרס את הייבוא.

רחל גור: יצרו תקנים ייחודיים כדי לוודא שיש חסמים.

מיכאל ביטון: אבלך לא נתת תשובה לשאלה אם אין באירופה אפשרות לתקן של שמן זית, איך נהיה ערבים לכך שמה שייכתב עליו שמן זית מאירופה, הוא לא שמן זית.

מיכאל ביטון: לא נתת תשובה לשאלה הזאת.

מיכאל ביטון: אפשר לדאוג לרפורמה, אפשר לשים לב שאף אחד לא מסרס אותה, אבל לא לזלזל בכל טיעון שנאמר.

יפתח שקד: אני ייצגתי כאן בוועדות את מחאת הקוטג' במשך שלוש וחצי שנים.

יפתח שקד: חוק הקורנפלקס בא ממני מול משרד ראש הממשלה.

יפתח שקד: אני לשעבר בעלים של רשת שנקראה גרינברג.

יפתח שקד: הקמתי את רשת המזון דיסקונט הראשונה במדינת ישראל.

יפתח שקד: טוענת עורכת הדין משהו נכון.

יפתח שקד: תיצמדו לליטיגציה באירופה.

יפתח שקד: נמנע את זה ששמן זית יגיע מעורב עם כל מיני מוצרים.

יפתח שקד: אני יכול לספר לכם שבמסגרת מחאת הקוטג' לקחתי על עצמי, נסעתי לתערוכת המזון הבין-לאומית בשנת 2011 ושם הסתובבתי ומצאתי ספק דבש ספרדי.

יפתח שקד: ישבתי אתו והפלא ופלא, מספר לי הבן אדם שהוא מוכר המון סחורה למדינת ישראל.

יפתח שקד: אני שואל למי הוא מוכר והוא אומר לי שהוא מוכר ליד מרדכי.

יפתח שקד: אני מגיע לארץ, מסתובב ברשתות ומחפש היכן רשום שהיבואן הוא יד מרדכי, ולא מוצא.

יפתח שקד: פניתי לעורך דין ומתחילים לחקור ומסתבר - - -

מיכאל ביטון: אני לא רוצה לבאס אותך אבל כל זה כבר אמרנו בוועדה, שיד מרדכי גם מייצרים והם גם יבואנים.

יפתח שקד: לא רק שהם מייצרים.

יפתח שקד: הם מקבלים אישור ממועצת הדבש לערבב את הדבש מהיבוא עם הדבש המקומי ובצורה כזאת הם מקבלים אישור לא לרשום ייבוא.

מיכאל ביטון: תגיע ספציפית להמלצות שלך כי עכשיו אנחנו דנים בסעיפים ספציפיים.

יפתח שקד: ההמלצות שלי הן להיצמד לליטיגציה באירופה וכך תקבלו דבש שהוא באמת דבש ושמן זית הוא באמת שמן זית.

מיכאל ביטון: אבל הם אמרו כאן שבאירופה אין תקן לשמן זית.

יפתח שקד: אבל הם אומרים שיש ליטיגציה חדשה.

מיכאל ביטון: העתירה הזאת לבג"ץ של אירופה.

יפתח שקד: כן.

מיכאל ביטון: עוד התייחסויות לסעיפים שהוקראו.

אנואר חילף: חשוב לי שלא תהיה הטעיה.

אנואר חילף: עניין הרשמיות על התקנים מהווה היום נטל רגולטורי בירוקרטי.

אנואר חילף: העמדה המקצועית של משרד הכלכלה, הממונה על התקינה, היא להסיר רשמיות.

אנואר חילף: זה לא אומר שהטענות שעלו כאן לא דורשות בחינה אבל זה ייבחן כחלק מתהליך וזה לא אמור להשפיע עלה החלטה להסיר רשמיות מתקני מזון שהיא החלטה נכונה ומתבקשת.

מיכאל ביטון: אם הטענה הזאת, לחלקה יש בסיס – מהי התחנה שהדברים ייבדקו?

מיכאל ביטון: מה השיניים החוקיות?

אנואר חילף: קודם כל, כבוד היושב ראש, אני חייב להבהיר.

אנואר חילף: תקני המזון לא מבוטלים.

אנואר חילף: מסירים מהם את הרשמיות.

אנואר חילף: זה מסלול כפול שמערב עוד רגולטור בנוסף לשירות המזון לתהליך שהוא לא צריך להיות כאן.

אנואר חילף: דבר נוסף זה שהדבר הזה גורם להרבה תקנים – אני לא יודע אם אתם יודעים אבל הרבה תקנים מבוססים על תקינה משנת 1980 ו-1970.

אנואר חילף: זה בכלל לא בריא, לא מבחינה רגולטורית וגם לא למזון שאנחנו אוכלים.

אנואר חילף: התהליך הזה מתבקש, הוא חשוב ואם יעלו דוגמאות נקודתיות, אני חושב שאפשר לטפל בהן במסגרת המנגנון הזה ולא לפגוע במסלול המתגבש כאן.

מיכאל ביטון: נתן ויטנברג, ב-זום.

מיכאל ביטון: לא אתנו.

מיכאל ביטון: יש לנו עכשיו תוספות להקראה אבל חלק מהתוספות הן התוספות של אי הסכמה כמו תוספת 13 שצריך לחדד אותה.

נעה בן שבת: נכון, אבל לפני כן יש לנו עוד שני סעיפים.

מיכאל ביטון: בסדר.

מיכאל ביטון: נקריא את שני הסעיפים הללו וגם התוספות צריכות להיות מוקראות.

נעה בן שבת: כן.

נעה בן שבת: לחלקן התייחסנו.

מיכאל ביטון: חלקן טכניות וחלקן מהותיות.

נעה בן שבת: נכון.

מיכאל ביטון: סדר הדברים יהיה כזה: אנחנו נקריא את שני הסעיפים, ונקבל עליהם הערות .

מיכאל ביטון: ניתן לכם זמן קצוב להגיע להסכמות בכמה סוגיות שלא נחה דעתנו ושהן דורשות בירור.

מיכאל ביטון: תעדכנו אותנו שהגעתם להסכמה, נחדש את הדיון ונקריא את התוספות הללו כפי שהן מוסכמות.

מיכאל ביטון: נקריא את התוספות המהותיות כפי שהן מוסכמות ונחזור לסעיפים קודמים בהם הייתה אי-הסכמה ונגדיר את ההסכמה.

מיכאל ביטון: זה יהיה סדר הדברים.

מיכאל ביטון: נקרא את שני הסעיפים האחרונים.

נעה בן שבת: נקריא גם את הסעיפים שאחרי התוספות או נחכה אתם לסוף?

מיכאל ביטון: שני סעיפים אחרונים.

מיכאל ביטון: לא את התוספות.

מיכאל ביטון: את התוספות נקריא אחרי שכל ההסכמות יתקבלו.

נעה בן שבת: בסעיף 318, אחרי סעיף קטן (ב) – זה בהמשך לבקשה שעלתה בדיון הקודם - יבוא: "(ג) שר הבריאות ושר החקלאות ידווחו לוועדה – הוועדה היא אותה ועדת בריאות - עד ליום.

נעה בן שבת: ..

נעה בן שבת: על פעולותיהם להסדרת תחום שאריות חומרי הדברה ותחום המזהמים הכימיים והביולוגיים בהתאם לדרישות הנהוגות באירופה לגבי סוגי מזון שנקבעו בטור ג' של התוספת השנייה א'.

נעה בן שבת: אנחנו מדברים כאן על מזונות, אותו טור שהתייחס למזונות שהתבקש שיוחרגו מהחלת ההוראות האירופיות, ולכן הבקשה היא שיהיה דיווח איך הדברים האלה מתקדמים והאם יהיה המשך הסדרה לגבי אותם מוצרים שכרגע יש התנגדות להחיל עליהם את החקיקה האירופית.

נעה בן שבת: אותו סעיף אחרי סעיף 313 שאמרנו שהוא יאפשר לבטל את התקנים.

נעה בן שבת: הכוונה היא לומר איזה תקנים משרד הכלכלה החליט לא לבטל ולהשאיר על כנם את הכרזת הרשמיות שלהם.

נעה בן שבת: (ה) שר הבריאות ידווח לוועדה ב-1 לינואר בכל שנה, עד שנת 2026, על הפעלת עיצומים כספיים לפי החוק.

נעה בן שבת: דובר על כך שיהיה תזכיר והדבר הזה ידווח.

נעה בן שבת: זה כמובן דורש תקנות הפחתה שייקבעו ושיתחילו להפעיל את מנגנון העיצומים הכספיים ויהיה דיווח שנתי לגבי הנושא הזה.

נעה בן שבת: (30) בסעיף 321 -

נעה בן שבת: בסעיף קטן (ו), במקום "תום שלוש שנים מיום תחילתו של חוק זה" יבוא "יום י"א בתמוז התשפ"ג (30 ביוני 2023) ובמקום "בתקופות נוספות של שישה חודשים" יבוא "בתקופות נוספות שלא יעלו על 12 חודשים כל אחת".

נעה בן שבת: הסעיף הזה עוסק בשני עניינים.

נעה בן שבת: הוא משאיר על כנן, אותו סעיף 321 לחוק העיקרי, הנחיות והוראות נוהל שהיו קיימות לפני חקיקת חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון), לפני 2015.

נעה בן שבת: הוא השאיר אותן על כנן לתקופה מוגבלת ואפשר להאריך אותן בתקופות קצרות נוספות.

נעה בן שבת: למעשה המועד חלף.

נעה בן שבת: המטרה הייתה שההוראות האלה יוסמכו בתקנות לפי החוק וכל הדברים יהיו מוסדרים.

נעה בן שבת: עד היום מעט מאוד עניינים הובאו לוועדה, אם בכלל, ולמעשה כאן מבקשים עוד דחייה, דחייה נוספת של 18 חודשים מ-1 בינואר 2022 עד 30 ביוני 2023, וגם אז עוד דחיות נוספות של 12 חודשים כל אחת.

מיכאל ביטון: דחיות לצורך מה?

נעה בן שבת: אז נשאלת השאלה לשם מה דחיות.

נעה בן שבת: החוק נקבע כהסדר כולל נושא המזון ונקבע שתקנות יותקנו על פיו.

נעה בן שבת: יש לנו את אותן הנחיות היסטוריות והן נשארות על כנן אפילו בעניינים מאוד חשובים ואפילו בעניינים טכניים כמו רישיון יצרן, לפעמים זה טיפול בדגים ולפעמים בנושאים שונים ומגוונים כמו נושא המזהמים שהיה עד היום.

נעה בן שבת: השאלה היא לשם מה אנחנו נמתין את כל השנים האלה.

נעה בן שבת: האם באמת נעשית איזושהי עבודה או שזה מצב זמני שיישאר לנצח.

מיכאל ביטון: התייחסות אנשי המקצוע.

פנינה אורן שנידור: הרפורמה שאנחנו מציגים כאן היום על השולחן היא רפורמה מאוד מאוד רחבה.

פנינה אורן שנידור: רק הסעיף הקודם שדיבר על התקנים, זאת עבודה שנעשית באמצעות חוק התקנים כבר מתיקון 12 ותיקון 13 ומדובר על היקף של שלוש שנים.

פנינה אורן שנידור: אם הציפייה מהוועדה שבתקופה הזאת שאנחנו נדרשים לתזכיר המשלים, לאמץ הוראות אירופיות ואת כל המנגנון הזה שנוכל גם באותו זמן לבוא ולהתקין תקנות שממירות הנחיות, גם אם הן הנחיות מהותיות יותר ומהותיות פחות ולהפוך אותן לתקנות, לדעתי זאת ציפייה שנועדה - - -

מיכאל ביטון: אני אגיד לך מה.

מיכאל ביטון: זה תלוי כמה נחה דעתכם עם החקיקה הזאת, שכמה שהיא ישנה היא עונה על המצב הקיים ואם היא פוגעת ברפורמות שאנחנו מנסים לעשות.

מיכאל ביטון: אם אתם תגידו שאלה דברים דחופים שתטפלו בהם ואלה דברים שאתם יכולים לחיות אתם עוד כמה שנים, זה בסדר.

מיכאל ביטון: מקובל עלי.

פנינה אורן שנידור: זה בדיוק העניין.

פנינה אורן שנידור: באנו לכאן עם אבני הנגף המהותיים ולא סתם כל העניין הזה מעורר כאן מחלוקת.

פנינה אורן שנידור: אולי לא מחלוקת אלא מורכבות ואתגר.

פנינה אורן שנידור: לקחנו את אבני הנגף המשמעותיות שהם חסמים ומונעים מאתנו או מונעים חקיקה שאינה קוהרנטית בנושא של מזון.

פנינה אורן שנידור: זה בנושא של שאריות חומרי הדברה, מזהמים כימיים, מזהמים ביולוגיים ונושא של תקני המזון.

פנינה אורן שנידור: ברגע שהסדרנו את המכשול המשמעותי העיקרי, יש פחות רלוונטיות להתקנה של שאר ההנחיות.

פנינה אורן שנידור: ככל שהמודל של הדין המאומץ האירופי יצליח לנו ונראה שאנחנו מאמצים אירופה וגם מצליחים לבצע אכיפה ועיצומים ונשלים את כל השאר – זה יקל עלינו לעשות אימוצים נוספים.

פנינה אורן שנידור: לכן אנחנו באים ואומרים שאם לא רוצים להעמיד את שירות המזון בסיטואציה שהוא בא ומסביר בעוד חצי שנה למה הוא לא התקדם, בבקשה לשמור על הסעיף כפי שביקשנו, של 18 חודשים לפחות.

אפרת אביאני: לפרוטוקול.

אפרת אביאני: סעיף 318(א) המוצע בעניין חובת הדיווח של שר הבריאות ושר החקלאות לוועדה על פעולותיהם להסדרת תחום שאריות חומרי הדברה, המזהמים הכימיים והביולוגיים, בהתאם לדרישות הנהוגות באירופה, עדיין לא סגור.

אפרת אביאני: את הדיון הזה נעשה בממשלה.

מיכאל ביטון: מה זאת אומרת בממשלה?

מיכאל ביטון: אנחנו מביאים לכם חוק.

מיכאל ביטון: לא הבנתי.

מיכאל ביטון: בין משרדי הממשלה.

אפרת אביאני: כן.

אפרת אביאני: בין משרדי הממשלה.

מיכאל ביטון: לא שאת מכנסת את ממשלת ישראל לדון בזה.

אפרת אביאני: לא.

אפרת אביאני: סליחה.

אפרת אביאני: בתוך הממשלה.

מיכאל ביטון: רק רציתי להבין את הדיוק הלשוני הזה.

נעה בן שבת: אני רוצה לומר משהו על 18 החודשים.

נעה בן שבת: אי אפשר לומר שזאת תקופה אחת נוספת, כי השאלה היא ממתי את סופרת אותה, ולכן כתבנו תאריך שהוא 18 חודשים מיום תחילתו של החוק.

נעה בן שבת: יכול להיות שהזמני יהפוך להיות קבוע.

נעה בן שבת: בסוף החוק יש סעיפי תחילה.

נעה בן שבת: יש גם סעיפים נוספים שקשורים אליהם שחלקם במחלוקת.

נעה בן שבת: אולי אחר כך נחזור אליהם, אחרי ההפסקה.

מיכאל ביטון: אנחנו נטפל במחלוקת בהפסקה ואחר כך נקריא אותם.

מיכאל ביטון: אני שוב מסביר איך אנחנו הולכים לעבוד.

מיכאל ביטון: אנחנו עושים עכשיו הפסקה.

מיכאל ביטון: אני אציין את הסוגיות שבמחלוקת.

מיכאל ביטון: אני אציין איך אני מצפה מכם לקדם אותן ואת לוחות הזמנים לחידוש עבודת הוועדה היום.

מיכאל ביטון: אני אומר לכולם שאף אחד לא ינסה לנצח מישהו אחר בנוק-אאוט ואף אחד לא ינסה להביס מישהו בבלימה או בקידום חקיקה, בין אם זה קידום ובאופן דורסני או בלימה באופן דורסני.

מיכאל ביטון: אנחנו רוצים את הרפורמה הזאת, היא יכולה להיות טובה לצרכן, ואנחנו רוצים לשים לב לזהירות של בריאות הציבור, של פגיעה ביצרן המקומי, של השלכות שאנחנו לא מודעים להן על ענפים רגישים והשלכות עקיפות של החקיקה הזאת.

מיכאל ביטון: לכן אני רואה את הדברים הבאים פתוחים ואני מבקש מנעם, מפנינה ומכל הצוותים לקדם הסכמות.

מיכאל ביטון: הסעיפים שהקראנו, גם אם יש בהם טיפה טכניות או ניסוחים והם במחלוקת, בכל סעיף תלכו אחורה מתוך אותם 30 סעיפים ותראו שאין חריקות ושסעיפים שכבר הקראנו, יש נוסח מוסכם עבורם.

מיכאל ביטון: זאת משימה אחת.

מיכאל ביטון: משימה שנייה היא לא לפגוע ביצרנים ולהניח את דעתם שהרפורמה הזאת גם תעשה להם טוב ושיבוצעו כל הפעולות המשלימות בלוחות זמנים קפדניים כמו למשל התזכיר הזה שייתן בהירות והשוואת תנאים בין יבואן נאות ויצרן נאות.

מיכאל ביטון: אם כן, לשבת עם כל מי שמייצר ולהגיע להסכמות.

מיכאל ביטון: לגבי עולם החקלאות וההחרגות בחוק, בין אם זה אותם ארבעה מוצרים גולמיים – חלב, בשר, דבש וביצים בקליפתם – הסכמות רחבות עם משרד החקלאות על הרפורמה הזאת.

מיכאל ביטון: בתוך זה סעיף קטן דבש בגלל הסיפור של האבקה והרגישות שלו, וכבר אני אומר שאנחנו רוצים שייובא לישראל דבש איכותי וכבר היום יש ייבוא של דבש אבל אנחנו לא רוצים פגיעה בעולם האבקה וכולי.

מיכאל ביטון: האוצר ואחרים הציעו את העובדה שתקן הדבש יישמר בישראל אבל הייבוא יבוצע בהצהרה ואותם ניתן יהיה לבדוק.

מיכאל ביטון: זאת אומרת, גם נותנים לייבא בהצהרה וזה מקל על הרגולציה, אבל התקן הישראלי המחמיר לדבש יישמר כדי לא לפגוע בענף הזה.

מיכאל ביטון: אם כן, פרק כללי, חקלאות, סעיף קטן דבש, בשניהם להביא הסכמות.

מיכאל ביטון: לגבי המושגים האלה של רגולציה וליטיגציה ומה קרה באירופה שהוא לא רק קיום של תקן כזה או אחר למוצר מזון אלא דרישות מיצרנים לא לפגוע באוטנטיות של מוצר או באיכות שלו ולא לקרוא לחלב שהוא לא חלב כפי שהוצגה לנו פסיקה של בית המשפט העליון באירופה, שלא ניתן לקרוא למוצרי חלב שהם לא חלב בשם חלב.

מיכאל ביטון: זאת רק דוגמה להקפדה על מוצר, על איכות, על אוטנטיות.

מיכאל ביטון: התייחסות גם לעניין הזה.

מיכאל ביטון: למשל, אמרו שוועדת החריגים, כאשר היא מאשרת ומרחיבה, היא תדון באספקטים האלה.

מיכאל ביטון: לא רק באספקטים הרגילים אלא גם באספקטים של איכות ואוטנטיות.

מיכאל ביטון: כמובן בעולם החקלאות הסכמנו על סוגיית המזיקים וההדברה אבל יש שם ויכוח על שאריות של חומרי הדברה.

מיכאל ביטון: אני לא בקי בוויכוח ביניכם.

מיכאל ביטון: יש כאן כמה צוותי עבודה כי צוות אחד צריך לשבת עם משרד החקלאות וצוות אחד בעיקר צריך לשבת עם היצרנים והתעשייה.

קריאה: והיבואנים.

מיכאל ביטון: לא.

מיכאל ביטון: היבואנים הם שוליים בחקיקה הזאת.

מיכאל ביטון: סתם.

מיכאל ביטון: הומור.

מיכאל ביטון: לכן האם אתם יודעים, נעם, לעבוד במקביל?

מיכאל ביטון: אני רואה שנעם לא כאן.

קריאה: היא עובדת במקביל.

טלי ארפי: אדוני, רשמתי את כל מה שאמרת ואנחנו נעבוד במקביל.

מיכאל ביטון: את מהאוצר.

מיכאל ביטון: בסדר, את נחשבת לצורך העניין.

מיכאל ביטון: אני מסתפק בך.

מיכאל ביטון: אני לא צריך בוסים גדולים.

מיכאל ביטון: כל מי שיודע להביא תוצאה, זה טוב.

מיכאל ביטון: תעבדו עכשיו, בשעה הקרובה, בשלושה צוותים לפי הסעיפים שציינתי.

מיכאל ביטון: אני בחדר ומקווה שבעוד שעה תגידו לי שהצלחתם.

מיכאל ביטון: מה שיכול לקרות בעוד שעה או שעה וחצי, אם אני רואה שהלכתם לאיבוד, אני אוסיף שעה ואני אבקש מהשרים להתכנס ולהחליט.

מיכאל ביטון: הרפורמה הזאת לא תחמוק לנו בין הידיים בגלל עיכובים או אנשים שלא רוצים להביא אותה לידי סיום.

מיכאל ביטון: מה שקרה לי באחד החוקים זה שאחרי שאנשים התעכבו יתר על המידה, פשוט הבאנו את החוק של הוועדה בלי לשאול אף אחד.

מיכאל ביטון: לכם יש זכות כמשרדים להביא לנו את החוק הטוב ביותר בתיאום ביניכם אבל אם אתם תתנגשו ותתגוששו, האינטרס הציבורי הוא שמרכיבים של הרפורמה הזאת יתקדמו ויעברו ואנחנו נכריע עבורכם בלי לשאול אתכם.

מיכאל ביטון: חברי הכנסת ישבו בחדר שלי, אלה שכאן, ואנחנו נחליט איך עושים את זה, בכל הסוגיות שבמחלוקת.

מיכאל ביטון: עדיף שתגיעו להסכמות.

מיכאל ביטון: זה לא אומר שאם לא תגיעו להסכמות, לא תהיה הכרעה.

מיכאל ביטון: אם כן, שעה ראשונה עבודה בשלושה צוותים מול היצרנים, היבואנים ובין החקלאות לאוצר ולבריאות.

מיכאל ביטון: אני מקווה שבעוד שעה תביאו לי תשובות טובות על הכול.

נעה בן שבת: אני יכולה להגיד שהבקשות של היצרנים, רשמנו אותן.

מיכאל ביטון: אני רוצה שאת אישית תהיי בצוות של היצרנים, נציג שלך, אם יש, יהיה בצוות של היבואנים.

נעה בן שבת: אני חושבת שאנחנו פשוט צריכים לשבת ולהתכנס.

נעה בן שבת: סליחה שאני אומרת אבל החלוקה הזאת, אני לא יודעת אם היא באמת יכולה להיעשות.

נעה בן שבת: נגיע לנושא נושא.

נעה בן שבת: סליחה שאני אומרת את זה.

מיכאל ביטון: אני לא בטוח.

נירה שפק: דרך אגב, אני חושבת שבחקלאות, יצאנו תוך כדי כמה פעמים החוצה, למעט שתי סוגיות שאפשר לצמצם אותן - - -

מיכאל ביטון: אבל אני מבדיל בין הערך המוסף שלך ברמה המשפטית לבין ויכוחים בין משרדים.

מיכאל ביטון: אני רוצה אותך בצוות של היצרנים כדי שלא תהיה פגיעה מידתית בניסוחים בעולם הייצור, ושל היבואנים.

מיכאל ביטון: תני למשרדים להתווכח ביניהם על סמכויות ועל החרגות ואנחנו נקבל את מה שהם ימליצו לנו.

מיכאל ביטון: אם כן, יש שעה לעבוד.

מיכאל ביטון: אנא, תהיו אופרטיביים וקואופרטיביים.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

מיכאל ביטון: ערב טוב.

מיכאל ביטון: אנחנו ממשיכים בדיוני ועדת הכלכלה ברפורמת היבוא, בפרק המזון.

מיכאל ביטון: שלחנו את משרדי הממשלה והצדדים לנסות להגיע להסכמות ונוסחים במגוון תחומים.

מיכאל ביטון: באתר שמנו את הנוסח המעודכן ויש לכם אותו בטאבלט.

מיכאל ביטון: כדי שנהיה יעילים, אני מבקש בלי הערות ביניים.

מיכאל ביטון: אנחנו נקריא סעיפים שהיו במחלוקת, נבהיר אותם ונתקדם.

מיכאל ביטון: אני מאוד מודה ומעריך את כל הצוותים שעבדו כאן במקביל והגמישו עמדות והיו יצירתיים כדי לתת את הפתרונות וגם על כך שנבנה כאן אמון כאשר הכוונות העתידיות הן לפתור את הבעיות ולא להפלות את היצרנים ביחס ליבואנים.

מיכאל ביטון: נעה ונעם, בואו תובילו אותנו בהקראת הסעיפים.

נעה בן שבת: הנוסח כאן משקף את כל ההסכמות של הצוותים.

נעה בן שבת: אני רוצה להבהיר שיש כאן כמה התייחסויות לגבי איך פועלת ועדת החריגים אבל זה ידרוש שינויים והתאמות לנוסח הכולל שיוסכם עליו בפרטים אחרים שהוועדה עוסקת בהם.

נעה בן שבת: אני חושבת שהוועדה תצליח לעשות את התיקונים האלה, כמובן יחד עם עוד תיקוני נוסח.

נעה בן שבת: התיקון הראשון שחשוב לראות הוא בעמוד 2, תיקון לסעיף 3: אחרי סעיף קטן (ה) יבוא, סמכות שר הבריאות לפי סעיף זה ולפי סעיף 3א(5) לעניין רמות מרביות מותרות של שאריות חומרי הדברה במזון, מזהמים ביולוגיים במזון, מזהמים כימיים במזון, רמות מרביות של שאריות קובעות כספית ובכלל זה תקנות וצווים שרואים אותם לפי סעיף 325 כאילו הותקנו לפי חוק זה, תחול רק לגבי מזון שהוחרג לפי טור ג' לגבי נושאים שהוחרגו בטור ב' שבתוספת השנייה א'.

נעה בן שבת: התוספת השנייה א' היא אותה תוספת שמוצע להוסיף אליה – נראה אחר כך – שאריות חומרי הדברה ומוצע להוסיף בצד טור ב' שכולל את ההחרגות מההוראות, כמו למשל ליסטריה וסלמונלה או סעיפים מסוימים שיוחרגו, מוצע להוסיף טור ב' שיתייחס למזון שהוא מוחרג והקבלה או האימוץ של ההוראות של האיחוד האירופי מייצר במידה מסוימת את הסמכות שנתונה לשר הבריאות במקרה הזה להתקין תקנות בנושאים האלה.

נעה בן שבת: לכן נאמר שהסמכות של שר הבריאות נתונה לו לאותם עניינים והיא תהיה מוגבלת לאותו מזון שיוחרג בטור ג' או לנושאים שהוחרגו בטור ב'.

נעה בן שבת: זאת אומרת, אמרנו שלגבי שאריות חומרי הדברה, גם פירות וירקות.

נעה בן שבת: דובר על כך שהם צריכים להיות מוחרגים.

נעה בן שבת: לגבי פירות וירקות, עדיין יש סמכות לשר להתקין את כל התקנות שהוא אמור להיות מוסמך להתקין כי הנושא הזה אינו מוסדר בהוראות האיחוד האירופי.

שרון גוטמן טרודלר: אפשר להעיר?

שרון גוטמן טרודלר: אני ממשרד הבריאות.

שרון גוטמן טרודלר: צריך גם לתקן ולומר שזה 5א(4) ולא רק 5א(3).

מיכאל ביטון: בוודאי.

גליה שגיא: ירקות ופירות טריים.

גליה שגיא: צריך להיות מצוין שהם טריים.

נעה בן שבת: צריך להיות מצוין שם שהם טריים.

שי סומך: הבהרה לפרוטוקול, אדוני.

שי סומך: משרד המשפטים.

שי סומך: ביטול הסמכות של שר הבריאות להתקין לפי סעיף 3 תקנות לעניין ההוראות המומלצות, המשמעות שלו לפי סעיף 23 לחוק הפרשנות, שגם התקנות שהותקנו מכוח אותו סעיף בטלות.

נעה בן שבת: בטלות לאותם עניינים.

שי סומך: ברור.

שי סומך: לאותם עניינים.

שי סומך: לאותן הוראות מאומצות.

מיכאל ביטון: תודה על ההבהרה.

מיכאל ביטון: נמשיך בהקראה.

נעה בן שבת: אנחנו עוברים לסעיף 3.

נעה בן שבת: בסעיף 3(ד) יש התייחסות לנושא התרגום לעברית.

נעה בן שבת: סעיף קטן (ד)(1) מתאר את שמפרסמים להערות הציבור את הנוסח של השינוי ואם חלף המועד לקבלת הערות הציבור לפי סעיף קטן (ג), יקבע השר בצו צו בדבר החלת השינוי בישראל.

נעה בן שבת: אז, בשלב הזה, הוספנו את התוספת: "תרגום לעברית של נוסח השינוי יפורסם באתר האינטרנט לא יאוחר ממועד הפרסום בכתב".

נעה בן שבת: זאת אומרת, הגבלת הזמן חלה עד מועד הפרסום בכתב, אז צריך להיות כבר צו מתורגם או הנוסח העברי שלו צריך להופיע באתר האינטרנט.

רוית ארבל: מה שדובר לגבי התרגום זה שבתזכיר החוק או בחלק של האכיפה יינתן ביטוי לעובדה שמי שיקיים את הנוסח בעברית לא יכול ש-...

רוית ארבל: אנחנו מבקשים שזה ייאמר לפרוטוקול שהעניין הזה ייכנס לתזכיר החוק.

דנה רוטשילד: אני רק אומר שהעניין יישקל.

דנה רוטשילד: אנחנו בהחלט נשקול את כל ההערות שנאמרו כאן.

דנה רוטשילד: אנחנו כרגע עדיין לא עובדים על תזכיר החוק.

מיכאל ביטון: בסדר.

מיכאל ביטון: ברוח טובה.

מיכאל ביטון: אתם ברוח טובה תנסו לכלול את כל הפתרונות בתזכיר העתידי.

נעה בן שבת: בפסקה (2) של סעיף קטן (ד), יש כאן עוד הקלה.

נעה בן שבת: יש התייחסות למועד הכניסה לתוקף של העדכון.

נעה בן שבת: אמרנו שזה במועד כניסתו לתוקף של השינוי או במועד מאוחר יותר שקבע השר לצורך הקלה עם העוסקים במזון לצורך היערכות מעבדה בישראל, ואז יש כאן שתי התייחסויות: האחת, במועד מאוחר כאמור ייקבע לא יאוחר משישה חודשים מיום הפרסום.

נעה בן שבת: זה מה שהיה גם קודם.

נעה בן שבת: ולעניין הוראות בדבר סימון מזון, לא יאוחר משנה מאותו מועד.

נעה בן שבת: בצו יכולים להיקבע מועדים שונים לעניין יצוא, יבוא או מכירה.

נעה בן שבת: בפסקה (3) יש גם התייחסות לאפשרות לקבוע הוראות מעבר בהן אפשר להמשיך לשווק מוצרים שיובאו ויוצרו טרם השינוי הזה.

נעה בן שבת: השנה, סימון מזון בא בעקבות זה שאנחנו מחריגים את אותו חוק שחייב המתנה של שנתיים להוראות סימון.

רז הילמן: אני לא רואה כאן את ההחרגה ואני מקווה שאין אותה כי הסברנו.

נעה בן שבת: היא מופיעה בסוף הנוסח.

רז הילמן: נגיב עליה כשנגיע לנוסח.

קריאה: הקראנו את זה עכשיו.

נעה בן שבת: סעיף קטן (ה), אלה שוב תיקונים לעניין נוסח ועדת החריגים שנתקן בהתאם.

נעה בן שבת: סעיף (ה1) הוא סעיף חדש.

נעה בן שבת: אנחנו דיברנו על כך שהחוק הזה מכיל את ההוראות המאומצות בישראל.

נעה בן שבת: יש אפשרות לשינויים במנגנון שתואר קודם וחוץ מזה יכול להיות שהחליטו להחיל הוראה נוספת חדשה שלא הייתה קודם וסעיף קטן (ה1) מבקש לומר כך: "השר, באישור הוועדה – הכוונה באישור ועדה בכנסת - רשאי בצו המתקן את התוספת השנייה א' להוסיף הוראה החלה באיחוד האירופי להוראות שבאותה תוספת.

נעה בן שבת: על צו לפי סעיף קטן זה יחולו בשינויים המחויבים הוראות סעיפים קטנים (ב) עד (ה)".

נעה בן שבת: הצו הזה כן דורש אישור פרלמנטרי אבל הוא עובר באותו מסלול של פרסום לציבור וכן הלאה.

נעה בן שבת: ממשיכים לעמוד 5.

נעה בן שבת: כאן יש נושא שביקשו נציגי היצרנים.

נעה בן שבת: זה תיקון לסעיף 12(ג) שנוגע להארכת תוקף חיי מדף של מוצר ומאפשר בנסיבות מסוימות ליצרן להאריך את התוקף.

נעה בן שבת: בסעיף 12(ג):

נעה בן שבת: בפסקה (2), בסופה יבוא "או שיש לו נוהל להארכת חיי מדף במסגרת יישום מערכת בטיחות מזון ובקרה עצמית כאמור בפסקה (1)".

נעה בן שבת: אולי תרצו להוסיף על זה, פנינה.

גליה שגיא: פסקה (2) לא נמחקה.

נעה בן שבת: פסקה (3) נמחקה והתוכן שלה הועבר לפסקה (2).

פנינה אורן שנידור: בסעיף (2) אמרנו "במקומה יבוא".

פנינה אורן שנידור: אמרנו או או.

פנינה אורן שנידור: תקראו את זה.

פנינה אורן שנידור: התיקון הזה נוסף לבקשת התעשייה.

פנינה אורן שנידור: יש כאן מקרה מאוד מצער של מזון שיובא לארץ, מזון בעיקרו מזון רגיל ובעיקר חומרי גלם שמיובאים לארץ, ופג התוקף של המוצר.

פנינה אורן שנידור: היום נדרש לקבל אישור לכך מיצרן המזון בחוץ לארץ, וכאן מאחר שהוספנו את הדרישה של יצרן נאות לכלל היצרנים, אנחנו בעצם יכולים לבוא ולומר שיצרן ייקח אחריות במסגרת תוכנית בקרת איכות עצמית שלו, יהיו לו נהלים שהוא יתקף בעצמו את חיי המדף ובעצם כאן אנחנו גם מונעים בזבוז של המזון שהוא טוב וגם גורמים לפחות הפסדים ליצרנים.

פנינה אורן שנידור: זה משהו שהוא לבקשת היצרנים ואנחנו מקצועית מאוד מאמינים בו.

גליה שגיא: מה יהיה נוסח סעיף (1)?

נעה בן שבת: אני מיד אקרא אותו.

נעה בן שבת: הרישה של סעיף קטן (ג), פסקה (1) אומרת: "בידיו אישור ייצור נאות או מיושמת לגביו תוכנית בטיחות מזון בבקרה עצמית לפי סעיף 41(ב)".

נעה בן שבת: פסקה (4ג) באותו עמוד מתקנת את סעיף 5.

נעה בן שבת: בסעיף 5 יש הוראות שאוסרות על שיווק מזון שיש בו חומר מזהם או שיש בו חומר מחולל מחלה אלא אם כן קיום החומרים האלה הותר בתקנות לפי החוק.

נעה בן שבת: העירו היצרנים בצדק שהתקנות האלה לפי החוק הן לא כוללות את אותן הוראות מאומצות של הדין האירופי.

נעה בן שבת: בשביל לפתור את הבעיה, מכיוון שההוראות של סעיף 5 הן הוראות שיש להן גם נפקות פלילית, הוספנו בסעיף 5: "אחרי סעיף קטן (ב) יבוא: (ג) אין באמור בפסקאות (3) ו-(4) בסעיף קטן (א) כדי למנוע ייצור, ייבוא או שיווק על פי הוראות המאומצות כאמור מסעיף 3א(א)".

נעה בן שבת: זאת אומרת, גם אם אתה פועל לפי ההוראות המאומצות, זאת פעולה כדין.

נעה בן שבת: הסעיף הבא, פסקה ׁ(4ד) קשורה לפסקה (5) שנקרא אחר כך והיא מתייחסת למצב - דיברנו על כך – לפיו יצרנים ב-2026 יצטרכו לקבל אישור ייצור נאות או יכול להיות שהם יהיו פטורים מהחובה הזאת במקרה שיש להם תוכנית בטיחות מזון ובקרה עצמית.

נעה בן שבת: סעיף 34(א) מתייחס למקרה הזה – אחרי פסקה (7) יבוא: "(8) יצרן שלא מקיים את התחייבותו בתוכנית בטיחות המזון כאמור בסעיף 41(ב)".

נעה בן שבת: זה אומר שאם אותו אדם שמתחייב לקיים תוכנית בטיחות מזון, בגלל זה לא היה צריך לעשות אישור ייצור נאות כשהוא לא עומד בהתחייבותו הזאת, אפשר יהיה לנקוט נגדו את הפעולה לפי אותו סעיף.

נעה בן שבת: אפשר יהיה להגביל את הרישיון שלו, את רישיון הייצור שלו, להתלות את הרישיון ואפילו לבטל אותו.

נעה בן שבת: נקרא עכשיו את התיקונים לסעיף 41.

דנה רוטשילד: אפשר להעיר?

מיכאל ביטון: כן.

דנה רוטשילד: משרד המשפטים.

דנה רוטשילד: רציתי להעיר לעניין סעיף 15.

דנה רוטשילד: רק עכשיו הבחנתי שנעשה בו תיקון שמתייחס להוראות הסימון לפי ההוראות המאומצות, סעיף שיש לגביו עבירה פלילית ואנחנו בעיקרון לא מפנים להוראות המאומצות בקשר לעבירה פלילית.

דנה רוטשילד: אני מציעה, נעה, שאולי נחשוב על איזושהי הבהרה מסוג אחר בדומה למה שעשינו בסעיף 5.

דנה רוטשילד: באופן כללי, כיוון שהרבה מהתיקונים נעשו בחטף, אני אשמח שניתן על זה עוד איזשהו מבט לקראת יום ראשון שאז אני מבינה מתכנסים שוב.

דנה רוטשילד: זה לגבי הסעיף הקונקרטי הזה.

נעה בן שבת: מקובל עליך שהוראות הסימון שחלות על היצרן, יהיו הוראות שלפי סעיף 15 אבל את חושבת שאפשר לנסח את זה בצורה שלא תגרור אחריות פלילית.

דנה רוטשילד: אני לא רוצה שישתמע שהדבר הזה הוא עבירה כיוון שכמו שאמרתי לפי עקרון החוקיות ולפי חוק העונשין - הדברים גם נכתבו בתזכיר – אנחנו לא קובעים עבירות על דבר שלא נקבע בחוק וכאן אנחנו מדברים על הוראות זרות.

דנה רוטשילד: כאן ההפניה היא לסעיף הקונקרטי, סעיף קטן (1) שיש לגביו גם התייחסות של עבירה.

דנה רוטשילד: אין לי כרגע נוסח קונקרטי להציע.

דנה רוטשילד: רק עכשיו ראיתי את זה ואני מעירה לפרוטוקול.

מיכאל ביטון: תעבירו את זה להצבעה.

מיכאל ביטון: את התיקון הזה עם הרגישות המשפטית והעבירה.

דנה רוטשילד: אני אשמח להציע תיקון.

מיכאל ביטון: תציעו תיקון ובהצבעה נעשה את זה.

נעה בן שבת: אנחנו עוברים לסעיף 41.

נעה בן שבת: כמו שהסברתי, הסעיף הזה עוסק במי שיש לו תוכנית בטיחות מזון עצמית ולכן הוא מקבל איזשהו סוג של פטור מחובה לאישור ייצור נאות.

נעה בן שבת: אני מקריאה מתחילת הסעיף.

נעה בן שבת: (ב)

נעה בן שבת: בקשה לקבלת אישור לפי פסקה (1) תוגש ללשכת הבריאות המחוזית במחוז שבו נמצא אתר הייצור שבעבורו התבקש האישור, בצירוף כל אלה:

נעה בן שבת: התחייבות לפי הוא מיישם את תוכנית בטיחות המזון כאמור בפסקה (1) בעבור מזון המיוצר באתר הייצור.

נעה בן שבת: מנהל שירות המזון יפרסם באתר האינטרנט רשימה של בעלי אישור ייצור נאות ובעלי היתר לסימון בסמל תנאי ייצור נאותים וכן רשימה של בעלי אישור בדבר יישום תכנית בטיחות מזון ובקרה עצמית.

נעה בן שבת: יש לנו את שתי הרשימות והן שתיהן מוצגות.

נעה בן שבת: כמובן לכל אחת יש סטטוס אחר וכאמור אם לא עומדים בהתחייבות, אפשר יהיה לשלול אפילו את רישיון היצרן.

פנינה אורן שנידור: איפה התיקון שעשינו בסעיף 33?

נעה בן שבת: זה הופיע בעמוד הקודם בפסקה (4ד).

פנינה אורן שנידור: הקראנו אותה?

נעה בן שבת: כן.

פנינה אורן שנידור: רק לומר לפרוטוקול שבחלוף חמש השנים, אי עמידה בתוכנית בקרה עצמית - זה יהיה אחד מהתנאים למתן רישיון יצרן ואי עמידה בו תגרור...

נעה בן שבת: תגרור ביטול, בחלוף חמש שנים.

נעה בן שבת: ב-2026.

פנינה אורן שנידור: כן.

נעה בן שבת: סעיף 41 היה בקשה של נציגי היצרנים.

נעה בן שבת: אנחנו עוברים לעמוד 9.

שי סומך: גם סעיף 34 צריך להתחיל מ-2026.

נעה בן שבת: תיקון נוסף שעולה הוא תיקון מאוד משמעותי.

נעה בן שבת: הוא מופיע בעמוד 9 והוא תיקון בסעיף 54(ג).

נעה בן שבת: דיברנו עליו אבל לא ממש תיארנו אותו.

נעה בן שבת: בהצעת החוק המקורית דובר על כך שהייבוא במסלול האירופי יחול עליו, כיוון שהוא אושר לשיווק באירופה או יוצר באירופה, אז אין צורך שיחול עליו הדין הישראלי חוץ מהוראות מסוימות.

נעה בן שבת: ההוראה הזאת נמחקת כאן בסעיף קטן (ג) ואתה נמחק גם סעיף קטן (ד) שהתייחס לאותה הוראה.

נעה בן שבת: במקומם באו ההוראות.

נעה בן שבת: ..

רוית ארבל: משך הזמן לא נכנס.

פנינה אורן שנידור: נכון.

פנינה אורן שנידור: זה יהיה בתזכיר המשלים.

פנינה אורן שנידור: סיכמנו על זה.

פנינה אורן שנידור: אי אפשר בלחץ של הזמן עכשיו גם לתת את לוחות הזמנים, את מסגרת הזמנים לגבי המנגנון המורחב.

רוית ארבל: זה ייכנס בלוחות זמנים ברוח - - -

פנינה אורן שנידור: ברוח המנגנון של רישיון ייצור.

נעה בן שבת: יש סעיף שאני לא זוכרת אם הקראנו.

נעה בן שבת: בסעיף 58 הוספנו סעיף קטן (ב) שאומר שאם קבע מנהל שירות המזון או מי שהסמיכו לכך כמי שמייבא מזון ומבקש לייבא מזון מפר אמון, הוא יפרסם הודעה על כך באתר האינטרנט.

נעה בן שבת: זה בעמוד 11.

נעה בן שבת: בקשה שעלתה בדיון הקודם להקל לגבי המסמכים שמגישים בהצהרה בדבר יבוא מזון במסלול האירופי.

נעה בן שבת: אני מדברת על סעיף 79ד בעמוד 12 ו-13.

נעה בן שבת: הפשרה שנמצאה כאן היא שבפסקה (4) אפשר יהיה לייבא גם – מה שמופיע כאן בפסקה (ד) זה הצהרת יצרן המזון על עמידת המזון בדרישות הרגולציה של האיחוד האירופי.

נעה בן שבת: זאת אומרת, אם מוגש אחד המסמכים שקבועים בפסקה (3), אז אפשר גם לצרף אליו את הצהרת יצרן מזון במקום החלופות האחרות שקבועות כאן בפסקה (4).

מיכאל ביטון: בסדר גמור.

פנינה אורן שנידור: אמרנו שהתוספת של סעיף 5 לא תחול אם הוגש אישור IAF, מה שמסומן ב-5.

פנינה אורן שנידור: התוספת של (ד) תחול רק על 1, 2, ו-3 ולא על 5.

נעה בן שבת: זה היה הסיכום?

פנינה אורן שנידור: כן.

רז הילמן: כתוב שהוועדה תכיר בכך שבעצם מה שמאפשרים כאן זה רק ליצרנים אירופאיים להיות במסלול האירופאי כשאין להם אישור על מכירה באירופה.

רז הילמן: זאת אומרת, אם יש יצרן אמריקאי שמייצר מוצרים שהוא יודע להגיד שעומדים ברגולציה האירופאית אבל הוא לא מוכר אותם באירופה, הוא בעצם לא יוכל להשתמש בהצהרה כזאת.

רז הילמן: הבקשה המקורית שלנו הייתה שגם יצרנים שהם לא מאירופה יוכל להצהיר שהמוצר שלהם - - -

מיכאל ביטון: לכל אחד היו בקשות מקוריות.

מיכאל ביטון: כאן אנחנו בהסכמות ופשרות.

מיכאל ביטון: אתה מחזיר אותנו אחורה.

קריאה: אנחנו דיברנו עבור מדינות מוכרות כהגדרתן בפקודת הרוקחים, שאלה מדינות שאינן סין, ארצות הברית, אירופה, מדינות מפותחות.

מיכאל ביטון: לא מציע לך להתעמת עם סין.

מיכאל ביטון: תגידי מדינות שאינן מוכרות.

נעה בן שבת: פנינה, את בטוחה שהמסמך הזה, שהצהרת יבואן לא יכולה לבוא יחד עם המסמך של סעיף 5 שהוא בעצם אישור GMP?

פנינה אורן שנידור: לא.

פנינה אורן שנידור: בגלל שאישור GMP לא נותן את אותה רשות מוסמכת.

רז הילמן: את סעיף 6 במקום 4 הקראת?

רז הילמן: ב-67.

נעה בן שבת: הוא מופיע ב-67.

נעה בן שבת: רק רגע.

נעה בן שבת: כנראה דילגתי עליו.

רז הילמן: בתחילת עמוד 12.

נעה בן שבת: גם זו בקשה שרז העלה.

נעה בן שבת: בעמוד 12 בסעיף 9א: "בסעיף 67(א), במקום "לארבע" יבוא "לשש".

נעה בן שבת: הכוונה היא, כפי שהתבקש בדיון הקודם, שבאישור מוקדם ליבוא אפשר יהיה לתת את האישור לתקופה שבין שנה לשש שנים, במקום לתקופה של שנה לארבע שנים כפי שהיה קיים עד היום.

מיכאל ביטון: בסדר.

נעה בן שבת: אנחנו עוברים לתיקון סעיף 313, בעמוד 21, סעיף 29.

פנינה אורן שנידור: אפשר להתייחס לתיקונים בסעיף 116, התוספת שרצינו?

מיכאל ביטון: באיזה עמוד?

נעה בן שבת: זה לא מופיע כאן בנוסח.

נעה בן שבת: אתם רוצים להסביר מה אתם מבקשים?

הילה אורן: אנחנו רוצים להוסיף סעיף קטן בסעיף 116 שיסביר שבמקרה ששר הבריאות רוצה לקבוע תקנות שיש בהן כדי להכביד, להוסיף תנאים על יבואן שמייבא מזון במסלול האירופי, הם יידרשו לאישור ועדת שרים.

נעה בן שבת: לא כל תקנה.

הילה אורן: לא.

הילה אורן: יבואן מזון נאות שמייבא מזון במסלול האירופי.

נעה בן שבת: כל סוג של תקנות?

הילה אורן: כן.

הילה אורן: כי אז בהגדרה זה יחול על ה-...

הילה אורן: יש לנו נוסח מוצע.

הילה אורן: "תקנות כאמור לגבי יבואן נאות המייבא מזון במסלול האירופי, יותקנו רק לאחר פנייה לוועדת החריגים וקבלת אישור הממשלה כמפורט בהוראות סעיף 2יח לפקודת הייבוא והייצוא ובהתאם לאמור בהן".

נעה בן שבת: פקודת הייבוא והייצוא?

הילה אורן: כן.

הילה אורן: שם כל המנגנון של ועדת החריגים.

נעה בן שבת: תקריאי שוב.

הילה אורן: "תקנות כאמור לגבי יבואן נאות המייבא מזון במסלול האירופי, יותקנו רק לאחר פנייה לוועדת החריגים וקבלת אישור הממשלה כמפורט בהוראות סעיף 2יח לפקודת הייבוא והייצוא ובהתאם לאמור בהן".

רוית ארבל: באיזה סעיף זה?

הילה אורן: זה לא רשום בנוסח.

הילה אורן: אנחנו רוצים להוסיף.

מיכאל ביטון: סיכמתם שתוסיפו משהו כזה.

מיכאל ביטון: תקריאי מה סיכמתם.

הילה אורן: 116.

הילה אורן: להוסיף סעיף קטן (13) או להחליף את (12), זה לא משנה.

נעה בן שבת: זה גם ועדת חריגים וגם קבלת אישור הממשלה?

פנינה אורן שנידור: זה המנגנון של ועדת החריגים.

נעה בן שבת: תאמרו פנייה לוועדת החריגים כאמור באותו סעיף.

הילה אורן: רצינו לומר שזה להשלים את המנגנון.

מיכאל ביטון: בסדר גמור.

מיכאל ביטון: תעשו את החידודים הנוסחיים.

שרון גוטמן טרודלר: משרד הבריאות.

שרון גוטמן טרודלר: השאלה אם תקנות כאמור בכל נושא.

שרון גוטמן טרודלר: נניח גם תקנות בעניין סימון סמל אדום?

הילה אורן: לא.

הילה אורן: רק התקנות שמפורטות מעל.

הילה אורן: סעיף 116.

נעה בן שבת: זאת אומרת, למשל המסמכים והפרטים שנדרש לצרף לבקשת רישום במרשם.

מיכאל ביטון: לעניין החוק הזה.

מיכאל ביטון: תקנות לעניין החוק הזה.

נעה בן שבת: רק שנוגעות ליבואנים, אלה שמפורטות בסעיף 116.

הילה אורן: בדיוק.

מיכאל ביטון: תחדדו את נוסח כי לא הבאתם את זה כתוב.

מיכאל ביטון: תעשו את זה עם משרד המשפטים.

מיכאל ביטון: תחדדו את הנוסח של הסעיף הזה.

מיכאל ביטון: להצבעה תביאו נוסח מוסכם גם על משרד המשפטים.

נעה בן שבת: אנחנו עוברים לעמוד 21, סעיף 313.

נעה בן שבת: אולי שי סומך ירצה להציג את השינויים כאן.

נעה בן שבת: אני יכולה קודם לקרוא אותם.

נעה בן שבת: (29) בסעיף 313, האמור בו יסומן "(א)" ובו אחרי "התוספות" יבוא "למעט התוספת השנייה א'" ואחריו יבוא: זאת אומרת, כל התוספות השר יכול לתקן למעט התוספת השנייה.

נעה בן שבת: "(ב) על אף האמור בסעיף קטן (א), שינוי התוספות השלישית א', השלישית ב' והשלוש עשרה טעון גם התייעצות עם ועדתך החריגים, ואם השינוי אינו בהתאם להמלצתה יחולו הוראות סעיף 2יח לחוק התקנים".

נעה בן שבת: (ג) השר רשאי לשנות בכפוף להוראות שלה

נעה בן שבת: לן את טור א' וטור ב' של התוספת השנייה א', ואולם על שינוי של התוספת השנייה א' המוסיף הוראה שחלה באיחוד האירופי להוראות המנויות באותה תוספת, יחולו הוראות סעיף קטן 3א(ה1) של הסעיף האמור.

נעה בן שבת: אמרנו שאם מוסיפים הוראה, זה לפי 3א(ה) באישור ועדה של הכנסת.

נעה בן שבת: בשאר הדברים, זה לפיי הפרטים שמופיעים כאן:

נעה בן שבת: זאת אומרת, כשאין הסכמה, כנראה שר החקלאות לא מסכים, כל אחד מהשרים האלה יכול לפנות לראש הממשלה כדי שהוא יתקן את התוספת?

נעה בן שבת: זאת המשמעות?

שי סומך: במסגרת התיקון.

שי סומך: אני מציע שבמסגרת הדיונים בוועדה, עלו שאלות לגבי מערכת היחסים בין משרד הבריאות למשרד החקלאות לגבי ההוראות המאמצות ונקבע שההוראות המאמצות לא יחולו לגבי מזון גולמי מן החי.

שי סומך: אחרי כן התעוררה שאלה מה קורה לגבי הסמכות להוסיף הוראות מאמצות.

שי סומך: בעניין הזה הסמכות שבסופו של דבר הושגה בין המשרדים זאת סמכות שזה בתחומים מסוימים, מזהמים כימיים ומזהמים ביולוגיים וכספית ובעוד תחומים נוספים שאלה שאריות, ...

שי סומך: כימיים, שאריות וטרינריות.

שי סומך: האימוץ של ההוראות האירופאיות יהיה בהסכמת שר החקלאות, שר הבריאות בהסכמת שר החקלאות, ואם תהיה מחלוקת ביניהם, אפשר יהיה לפנות לראש הממשלה כדי שהוא יכריע בעניין.

שי סומך: בנושא של סימון מזון ו-...

שי סומך: בשר וביצים, תהיה התייעצות עם שר החקלאות.

שי סומך: אלה ההוראות שקבענו ואנחנו מציעים לוועדה לאמץ את זה.

מיכאל ביטון: בסדר גמור.

מיכאל ביטון: לא חייבים להקריא את זה.

מיכאל ביטון: ראיתי שזה ארוך.

מיכאל ביטון: אם זה מוסכם וזה עניין פנימי של עבודת הממשלה, זה בסדר גמור.

נעה בן שבת: אני אקריא במהירות.

מיכאל ביטון: בסדר.

מיכאל ביטון: במהירות.

נעה בן שבת: הוספת הוראה שחלה באיחוד האירופי להוראות המנויות בעניין שאריות תכשירים כימיים לשימוש על בעלי חיים, ובמתקנים לבעלי חיים ושאריות תרופות וטרינריות כך שתחול על בשר גולמי, חלב גו למי, דבש וביצים בקליפתן – בהתייעצות עם שר החקלאות.

נעה בן שבת: הוספת תנאים והחרגות להוראות המאומצות בטור ב' בהסכמת ועדת החריגים.

נעה בן שבת: זה כלל שהיה כבר קודם.

נעה בן שבת: למעשה יש כאן משהו קצת חריג.

נעה בן שבת: מצד אחד שר הבריאות הוא זה שקבע את הצו אבל ראש הממשלה יכול לבטל אותו במקרה ששר החקלאות מבקש להפעיל את הסמכות אבל יש כאן מגבלת זמן.

נעה בן שבת: יש גם סמכות של ראש הממשלה לתת צו לפי בקשה, אם שר הבריאות לא היה מעוניין לאמץ אותו, לגבי שינוי ששר הבריאות לא היה מעוניין לאמץ אותו.

מיכאל ביטון: איזונים בממשלה.

נעה בן שבת: סעיף 313, אני חושבת שקראנו אותו והוא ממילא יצטרך לעבור שינוי.

נעה בן שבת: דיברנו גם על הביטולים של ההכרה של התקנים.

נעה בן שבת: סעיף 318.

נעה בן שבת: אנחנו מדברים על הדיווח לוועדה.

נעה בן שבת: משרד החקלאות, אתם התנגדתם לדיווח הזה או שאין לכם בעיה לקבוע את הדיווח?

נעה בן שבת: בדיון הקודם משרד החקלאות העיר על הסעיף הזה, על סעיף 318(ג) בעמוד 23.

פנינה אורן שנידור: הנוסח הזה מתואם.

רוית ארבל: יש לי שאלה לגבי 313(ב).

רוית ארבל: הנוסח כמו שהקראת אותו בדיון שהתקיים היום בצהריים והוסבר לנו שאו שיש הוראות החלות לעניין כל סוגי המזון ובהתבסס על הנהוג במדינות מפותחות, אמור לאפשר סעיפים שמקובלים במדינות מפותחות אחרות.

רוית ארבל: אבל אני חושבת ש"או שיש בהן הוראות החלות לעניין כל סוגי המזון" – הדבר הזה לא ברור.

רוית ארבל: אולי לא צריך את זה.

רוית ארבל: צריך לומר או בהתחשב בנהוג במדינות מפותחות.

נעה בן שבת: פנינה, את רוצה להסביר מאיזה נימוקים את מבקשת שהשר יוכל להימנע מביטול הכרזת הרשמיות של התקנים.

פנינה אורן שנידור: הרעיון הוא לצמצם היום את רשימת התקנים, תקני המזון שקיימים היום, שרוב רובם עדיין קיימים ובגלל שאין חקיקה רוחבית בנושא של מזהמים ובנושא של בטיחות מזון.

פנינה אורן שנידור: עצם אימוץ הצעד הזה שעשינו, של אימוץ הדין האירופי, בעצם מייתר את מרבית התקנים.

פנינה אורן שנידור: עם זאת, כרגע אנחנו גם עשינו החרגות ועל מנת לא לשמור מזון שלא חלה לגביו חקיקת מזון, זה אחד הקריטריונים שיישארו לבחינה.

פנינה אורן שנידור: יש תקנים שהם תקנים רוחביים שמסדירים נושאים כמו סימון.

פנינה אורן שנידור: השאלה שלך בנוגע לתקנים בין-לאומיים, על אף שמבחינת המנדט של משרד הבריאות לבחון האם תקן הוא רשמי או לא רשמי, עדיין יש משמעות בחלק מהמקרים לסוגיה של אוטנטיות, למניעת זיופים.

פנינה אורן שנידור: ככל שהתקנים האלה גם מוסדרים במדינות מפותחות, אנחנו נמליץ לא לבטל את הרשמיות או להכריז עליהם כרשמיים.

רוית ארבל: הוראות החלות לעניין כל סוגי המזון, למה הן רלוונטיות?

פנינה אורן שנידור: כי זה רחב וזה מאפשר לנו במקרים מסוימים שיש תקנים שהם בחקיקה במדינות מפותחות, אנחנו נמלץ לאשר אותם.

נעה בן שבת: אבל את אומרת שאלה לא תנאים מצטברים.

פנינה אורן שנידור: לא.

פנינה אורן שנידור: בשום מצב.

פנינה אורן שנידור: יש לך מגוון של שיקולים.

נעה בן שבת: סיימנו את התיקונים.

מיכאל ביטון: את הסעיפים סיימנו?

נעה בן שבת: יש לנו סעיפים בהמשך, אחרי התוספות.

מיכאל ביטון: נעבור לתוספות.

נעה בן שבת: קראנו את התוספת הראשונה.

שי סומך: אני חושב שיש כאן איזה באג.

שי סומך: סיכמנו שהתקנים שאין בהם הוראות מאומצות כמו דבש, בשר וכולי, הם לא יבוצעו באופן אוטומטי וכרגע לדעתי זה לא מופיע בנוסח.

נעה בן שבת: זה משהו מאוד חשוב.

שי סומך: אני אשמח אם נבדוק את הדבר הזה עם נעה לקראת הדיון הבא.

מיכאל ביטון: אתם תבדקו את זה.

מיכאל ביטון: אנחנו הולכים לדיוני הצבעה והסתייגויות.

מיכאל ביטון: תיקוני נוסח קטנים, זה יכול להיעשות עד אז אבל משהו מהותי במחלוקת, אנחנו מכריעים היום.

שי סומך: יכול להיות שיש באג בנוסח והוא לא מגדיר את מה שכבר אושר.

נעה בן שבת: האם הייתה הסכמה שזה לא חל?

נירה שפק: אני לא מבינה.

נירה שפק: לזה חיכינו כל השעות.

מיכאל ביטון: אנחנו נחזור לסעיף הזה בסוף הדיון הזה ונראה שאתם מסכימים.

נעה בן שבת: אנחנו בעמוד 25.

נעה בן שבת: בתוספת השנייה א' הוסף טור ג', סוג מזון מוחרג, בכל הפרטים הוסיפו את הבשר, חלב גולמי, דבש, ביצים בקליפתן.

נעה בן שבת: בטור החדש, מופיע בפסקה (4), הוא מתייחס לתקנות האיחוד האירופאי EU לעניין רמות מרביות של שאריות חומרי הדברה שמספרן 396/2006.

נעה בן שבת: הכוונה היא לסעיפים 18,] 19 ו-20 וכן נספח 2 לעניין שאריות מקסימליות מותרות, נספח 3 לעניין שאריות מקסימליות מותרות זמניות ונספח 4 לעניין שאריות מקסימליות מותרות לחומרים להם לא נקבעה רמה.

מיכאל ביטון: ההערה הזאת לא תעבור לסדר היום ואם צריך נעצור ונטפל בה, אבל אל תפריעו להתנהלות הסדירה של ההקראה של מה שכבר מוסכם עם רעשים, רחשים וזמזומים.

נירה שפק: בסעיף (4) בעמוד 26 כתוב פירות וירקות, טרי.

נעה בן שבת: נכון, זה צריך להיות פירות טריים וירקות טריים.

מיכאל ביטון: זה הדיוק שיופיע בכל המקומות.

נעה בן שבת: לא, לא בכל המקומות.

נירה שפק: בסעיף (4).

נעה בן שבת: זה דווקא מיוחד רק לפסקה (4).

נעה בן שבת: רק לשימוש בחומרי הדברה.

מיכאל ביטון: בסדר.

מיכאל ביטון: ההערה הזאת נשמעה כבר קודם.

נעה בן שבת: תוספת שלישית א' מתייחסת להתחייבות היבואן הנלווית להצהרה בדבר ייבוא מזון במסלול האירופי.

נעה בן שבת: הוא מצהיר הוא מילא את כל הפרטים הנדרשים לפי סעיף 79ג, הפרטים שהוא מסר בהצהרה הם נכונים, חלים על כל המשלוחים העתידיים של המזון.

נעה בן שבת: כל משלוח עתידי יעמוד בדרישות חקיקת המזון בעת כניסתו לישראל ובכפוף להוראות סעיף 90 לחוק לעניין הסימון.

נעה בן שבת: יש לו קשר ליצרן המזון באופן ישיר או באמצעות ספק שלו יש קשר ישיר עם יצרן המזון.

נעה בן שבת: הוא מבצע את הפעולות הנדרשות מיבואן מזון במסלול האירופי והוא קיבל מיצרן המזון או מהספק שסיפק את המזון התחייבות לעדכן במקרה של ריקול או במקרה של החזרה יזומה.

נעה בן שבת: נעבור לתוספת השלישית.

נירה שפק: לפני התוספת השלישית.

נירה שפק: מכיוון שיש את ההצהרה, התחייבות יבואן נלווית ליבוא מזון במסלול אירופי, מכיוון שזה נוסח מוסכם, אני מבקשת שתבוא כאן הבהרה לנושא כי בעצם אין כאן הגדרה להצהרה בדבר יבוא מזון במסלול ישראלי של התקן.

נירה שפק: ביקשתי שתהיה הבהרה ותוספת לנושא.

נעה בן שבת: לדבש למשל אין מסלול.

נירה שפק: נכון.

שחר שטיינר: יועץ של שרת הכלכלה.

שחר שטיינר: לאור שיקולים אקולוגיים, מאחר וקיים הכרח בענף ייצור הדבש לצורכי חקלאות, משיקולים אקולוגיים, אנחנו מבינים שהסרת רשמיות עלולה לסכן את הענף.

שחר שטיינר: לכן, לאחר ההבנות עם כל הגורמים הנוגעים לעניין, סיכמנו שלא להסיר את הרשמיות מתקן הדבש.

מיכאל ביטון: לשמור על התקן.

שחר שטיינר: כן.

נעה בן שבת: כמו שאנחנו כותבים לגבי תקן 1149 שהוא לא יבוטל, גם יהיה חריג כזה לתקן הדבש?

הילה אורן: לא, לא צריך.

הילה אורן: זאת הצהרה לפרוטוקול.

מיכאל ביטון: זה מקובל על כולם?

נירה שפק: כן.

נירה שפק: זה היה הסיכום.

מיכאל ביטון: בסדר.

מיכאל ביטון: קיבלנו את מה שסוכם.

נעה בן שבת: תוספת שלישית ב', מסמכים ופרטים נוספים בבקשה לקבלת תעודת שחרור למזון במסלול האירופי.

נעה בן שבת: מסבירים לנו איזה מסמכים צריך – חשבון מכר, רשימת מטען, שטר מטען, מפרט של יצרן המזון, תוצאות בדיקה לפי סעיף 96(ה) עבור כל מזון מסוים שבמשלוח המעידים כי המזון תואם לדרישות לפי חקיקת המזון.

נעה בן שבת: אם נדרש להוביל את המזון בטמפרטורה מוגדרת או מבוקרת – גרף הטמפרטורה בהובלה.

נעה בן שבת: אם יש מוצרי חלב – נדרש מסמך מהיצרן המעיד על תהליך הפסטור של המוצר ותעודה וטרינרית.

נעה בן שבת: אם יש דבש ומוצריו – נדרשת תעודה וטרינרית.

נעה בן שבת: אם יש מוצרים המכילים ג'לטין או קולגן – נדרשת תעודה וטרינרית.

נעה בן שבת: לגבי פטריות או תערובות כולל מוצרים בהם פטרייה היא רכיב עיקרי – נדרש לציין במפרט את השם המדעי של הפטרייה שבמזון.

נעה בן שבת: לגבי מיקרואורגניזמים לשימוש בתעשיית המזון או כמוצר מוגמר – נדרש לציין את השם המדעי המלא של המיקרואורגניזמים.

נעה בן שבת: אם יש שימורי מזון בעלי חומציות נמוכה מ-4.5 PH – צריך להמציא תעודה על טיפול עיבוד תרמי, סימון קוד יצרן ואישור על בדיקת כושר השתמרות.

נעה בן שבת: פסקה (34) נוגעת לתוספת העשירית שהיא תוספת שעוסקת בגביית אגרות.

נעה בן שבת: (34) בתוספת העשירית –

נעה בן שבת: (א1ׂ) אחרי פרט (3א) יבוא: "(3ב) בעד מסירת הצהרה בדבר ייבוא מזון במסלול האירופי תשולם אגרה בסך 384 שקלים חדשים".

נעה בן שבת: ברישה, אחרי "סוגי המזון שבו" יבוא "לרבות מזון במסלול האירופי".

אחרי פסקה  יבוא: "(17) מזונות המיועדים לצריכה של תינוקות ופעוטות כולל תרכובות מזון ומזונות משלימים המסומנים בייעוד כאמור".

אחרי פסקה  יבוא: השאלה אם אפשר להסביר מה התוספות האלה, איזה אגרות משולמות בעדן.

דנה רוטשילד: אנחנו משאירים את המצב הקיים לגבי מזון במסלול האירופי, בין אם הוא רגיש ובין אם הוא רגיל.

דנה רוטשילד: האגרה נשארת אותה אגרה.

דנה רוטשילד: אין שינוי במצב.

דנה רוטשילד: לגבי מזון לתינוקות, זאת איזושהי טעות שהייתה ב-2016 ואנחנו מתקנים אותה כי מזון המיועד לתינוקות הוא נחשב מזון רגיש ומשולמת לגביו אגרה כמו במזון רגיש.

רז הילמן: בעמוד 29 הוסיפו את המילים "אישור על בדיקת כושר השתמרות".

רז הילמן: רציתי לוודא, אם אני עכשיו במסלול האירופי ואני מביא מוצר שצריך את בדיקת כושר השתלמות, מן הסתם אני מביא את הבדיקה האירופאית.

רז הילמן: לא מדובר על איזשהו אישור מקומי.

נעה בן שבת: זה לא אישור.

נעה בן שבת: זאת רק הבדיקה עצמה.

רז הילמן: אפשר למחוק את האישור על.

רז הילמן: אני לא יודע למה הוסיפו אותו.

רז הילמן: אולי את המילים "אישור על" כדאי למחוק.

דנה רוטשילד: האם זו בדיקת מעבדה?

פנינה אורן שנידור: זאת בדיקת כושר השתמרות.

רז הילמן: חשוב לי שזה יהיה המסמך המקורי מהיצרן באירופה.

קריאה: תעודת בדיקה.

נעה בן שבת: תוספת 12 נמחקת.

נעה בן שבת: היא הייתה אמורה להיות אותן הוראות, תקנות וצווים שיסומנו בכל זאת, להחיל אותם במסלול האירופי ועכשיו זה מתייתר כיוון שכל ההוראות חלות.

נעה בן שבת: אנחנו עוברים לתוספת שלוש עשרה המפרטת את המזון אשר אסור בייבוא במסלול האירופי.

נעה בן שבת: תוסף תזונה.

נעה בן שבת: בשר ומוצריו.

נעה בן שבת: ביצים ומוצרי ביצים.

נעה בן שבת: מוצרי חלב מחלב לא מפוסטר.

נעה בן שבת: חברת הכנסת שפק, נדמה לי שאת ביקשת שאי אפשר יהיה להוסיף מוצרים לרשימה הזאת, למזונות האסורים.

נירה שפק: לא.

נירה שפק: אני ביקשתי לגבי הדבש והגענו להסכמות.

נירה שפק: אני ביקשתי להוסיף את הדבש לרשימה הזאת וכיוון שהוא מוחרג, אין סיבה שהוא לא יופיע כאן.

נירה שפק: אבל מכיוון שהוסבר לי שהמסלול הזה, משמעו שגם אי אפשר לייבא בהצהרה, וזאת לא הכוונה, מבחינתי ברגע שהתקן הישראלי הוא התקן הקובע – אין לי בעיה להתמודדות ועמידה באיכות.

נירה שפק: לכן, כל עוד אנחנו עושים את זה בשכל, מבחינתי זה בסדר.

נירה שפק: זו ההסכמה אליה הגענו.

נעה בן שבת: בסדר.

נעה בן שבת: אם כן, אין צורך בתיקון לגבי זה.

נעה בן שבת: התוספת הארבע עשרה מתארת את המזון המחייב אישור ייצור נאות והכוונה היא גם ליצרנים וזה גם נוגע ליבואנים.

נעה בן שבת: פנינה, תוכלי להסביר לגבי התוספת הארבע עשרה, המזון שהיבואן יכול להביא למרות שהוא רגיש?

נעה בן שבת: מזון שהיבואן יכול להביא במסלול אירופי.

נעם דן: תוספת ארבע עשרה זה ייצור נאות.

נעה בן שבת: בסדר.

נעה בן שבת: מזון ייעודי.

נעה בן שבת: תוסף תזונה.

נעה בן שבת: 113.

נעה בן שבת: תיקון חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון) – תחילה והוראות מעבר

נעה בן שבת: ההוראה הזאת היא הוראה לא רגילה.

נעה בן שבת: אנחנו חושבים שתחילה של חוק וגם של תיקוניו צריכה להיות בחקיקה ראשית.

נעה בן שבת: צריך להיות ברור גם לציבור מתי מועד התחילה ולכן הוספנו כאן את האישור של הוועדה לדחייה של תחילתו של החוק.

נעה בן שבת: ׁ

נעה בן שבת: אני חושבת שלא צריך הוראות כי כבר כתבנו מה התנאים לאישור.

פנינה אורן שנידור: כן.

פנינה אורן שנידור: כתבנו את זה.

פנינה אורן שנידור: הורדנו את זה.

נעה בן שבת: זה מיותר.

נעה בן שבת: סעיף 34 זה אותו סעיף שאומר שאם יצרן לא החזיק באישור ייצור נאות למרות שהוא מייצר את המזונות שחייבים באישור ייצור נאות, בגלל שיש לו תוכנית בטיחות והתברר שהוא לא עומד בתוכנית הבטיחות שלו – אפשר יהיה לשלול את רישיון היצרן שלו או להתלות אותו.

נעה בן שבת: זה לעניין הבשר הטרי.

נעה בן שבת: זה לגבי ביטול הגבלת הפטור לארגונים לחלוקת מזון.

נעה בן שבת: זה לגבי הארכת תוקפן של הנחיות והוראות נוהל.

נעה בן שבת: יכול להיות שהוספנו כאן סעיפים ואנחנו צריכים לבדוק ניסוחית אם אנחנו צריכים הוראה לגבי מועד התחילה שלהם או שאפשר להסתפק במועד התחילה הכללי של החוק.

רוית ארבל: תחילתו של סעיף 41 ב-2025 אבל כל סעיף 41 כולל הסעיף שמסמיך את השר לעניין התקנות, לעניין ה-GMP, זה לא בהכרח צריך להיכנס לתוקף ב-2025.

רוית ארבל: זה צריך להיעשות עכשיו.

נעה בן שבת: ההסמכה של תקנות GMP.

רוית ארבל: כן, סעיף 41ג.

רוית ארבל: המועד הוא 2025.

נעה בן שבת: אני חושבת שכאשר יש הוראה שמסמיכה לקבוע תקנות, אפשר להתקין את התקנות גם לפני שההוראה עצמה נכנסת לתוקף.

רוית ארבל: אבל זה לא רק להתקין אלא אנחנו רוצים שזה יבוצע וזה אמור להיות מבוצע לפי משרד הבריאות בתזכיר החוק שאמור להיכנס.

פנינה אורן שנידור: אין קשר.

פנינה אורן שנידור: הוראות תחילה היו כדי לתת תקופת מעבר לאותם יצרנים שלא חלה עליהם חובה או ליצרנים שהוספנו חובה חדשה.

פנינה אורן שנידור: ככל שאנחנו נעדכן תקנות קיימות, כי כבר גם היום יש חובה לאישור ייצור נאות לתוספי תזונה לדוגמה, אז ככל שאנחנו נעדכן תקנות והן חלות היום, ממילא אין לגביהן הוראות מעבר.

פנינה אורן שנידור: הוראות המעבר היו כדי לתת את הגרייס לכל השינוי הגדול ולא לגבי התקנת תקנות.

פנינה אורן שנידור: מי שחלה עליו חובה היום, היא שרירה וקיימת.

פנינה אורן שנידור: שלא יהיה ספק.

רז הילמן: לגבי הוראות מעבר.

רז הילמן: יש כמה סעיפים נוספים שלדעתי אפשר להחיל מיד ביום פרסום החוק.

רז הילמן: גם התיקון של סעיף 12 שהיצרנים ביקשו לגבי חומרי הגלם, גם סעיף 67 שאני ביקשתי בהקשר של תוקף אישור מוקדם לשש שנים.

רז הילמן: הנושא של יבואן נאות, כדי שלא יהיה צוואר בקבוק אני רוצה לוודא שיהיה אפשר לעשות את כל התהליך, להגיש בקשה להיות יבואן נאות, גם לפני שהחוק ייכנס לתוקף כדי שלא בבת אחת כולם יגישו בקשות ויבקשו להיות יבואן נאות.

רז הילמן: אני חושב שהאינטרס של כולנו כאן היא שכמה שיותר יבואנים, כמה שיותר מהר יתחילו את התהליכים האלה ויתנהלו כמו יבואנים נאותים ובאמת שתהיה גם אפשרות להגיש את הבקשות כמה שיותר מוקדם כדי שלא ייווצר צוואר בקבוק.

נעה בן שבת: את מדבר רק על הרישום.

רז הילמן: כן.

מיכאל ביטון: אתה אומר עוד לפני שהחוק נכנס לתוקף, תהיה אפשרות להגשה על פיו.

רז הילמן: כן.

פנינה אורן שנידור: אני אענה מהסוף ואז נחזור לדברים הראשונים שהזכרת.

פנינה אורן שנידור: לגבי היבואן הנאות, האינטרס שלנו הוא להכניס את זה כמה שיותר מהר אבל אנחנו נצטרך תקופת התארגנות אצלנו בחינת מערכות המיחשוב.

פנינה אורן שנידור: ככל שזה יהיה, אנחנו נצא בהצהרה.

פנינה אורן שנידור: אני לא רוצה להגביל את זה.

פנינה אורן שנידור: אני עוד פעם קוראת לכל היבואנים באשר הם להצטרף.

פנינה אורן שנידור: ההקלות כמובן יגיעו כאשר הרפורמה תיכנס לתוקף.

מיכאל ביטון: ברור אבל העבודה השחורה של טופסולוגיה, הכנה, פנייה ופרה-רולינג וכולי כדי שאנשים יתקדמו, ניתן לעשות לפני כן.

נעה בן שבת: אבל רז שואל האם הוא יוכל לעשות את זה לפני כן.

פנינה אורן שנידור: לא.

פנינה אורן שנידור: זה מה שאני אומרת.

מיכאל ביטון: היא אומרת אחרי זמן של היערכות.

מיכאל ביטון: היא צריכה להתארגן.

רז הילמן: בואי נגיד החל מעוד חצי שנה.

פנינה אורן שנידור: לא.

פנינה אורן שנידור: אני לא יכולה להתחייב עכשיו ללוחות זמנים אבל אני אומרת שזה אינטרס של משרד הבריאות שיבואן נאות יתחיל מאתמול.

פנינה אורן שנידור: לכן ככל שאנחנו נסיים את הליך הפיתוח ואת הליך ההיערכות המחשובית, אנחנו נצא בהודעה לכולם ונודיע שיש לנו פורטל, תבואו, תירשמו, תהיו יבואנים נאותים כדי שהרפורמה תיכנס.

פנינה אורן שנידור: זה לא מה שיעכב.

רז הילמן: השאלה אם החוק מאפשר את זה כרגע להגיש, או שצריך לכתוב את זה בצורה מפורשת.

מיכאל ביטון: הרבה פעמים יש דבר שנקרא פרה-רולינג, שאתה מגיש למישהו משהו שיסתכל על החומרים ושיעיר לך הערות.

מיכאל ביטון: יכול להיות שהוא יצטרך לעשות עוד לחיצת כפתור פורמלית אחרי שהחוק נכנס לתוקף אבל את קובץ המסמכים, האישורים והפניות - כל זה כבר יאורגן.

נירה שפק: אני רוצה לומר משהו בהקשר הזה.

נירה שפק: בסוף אנחנו יושבים כאן ואנחנו צריכים את אמון הציבור.

נירה שפק: לצאת בהצהרה של ארבעה חודשים, שישה חודשים, אני לא חושבת שזה נכון.

נירה שפק: כי אם יש כן כוונה ויש כאן הצהרה ונאמר כאן, אז לבוא וסתם לומר הנה, כתבנו תאריך?

נירה שפק: אני מעדיפה שלא יהיה תאריך.

מיכאל ביטון: שיעבדו מהר.

מיכאל ביטון: כן.

נירה שפק: שיעבדו מהר וזה אינטרס שלהם.

מיכאל ביטון: גם כל האווירה של הסיכומים של להאיץ את הדברים.

נירה שפק: כל כוונה טובה שלא אמרת אותה, הפכת להיות כוונה רעה.

נירה שפק: לכן אני מתנגדת לזה.

רז הילמן: אני אומר אחרת.

רז הילמן: אפילו שיהיה כתוב כאן

רז הילמן: שמשרד הבריאות יודיע מתי הוא ערוך לזה ואז הוא יוכל להתחיל עם זה, אבל שיהיה ברור שאפשר.

נירה שפק: צריך לכתוב את זה.

רז הילמן: צריך איכשהו להגדיר את זה.

מיכאל ביטון: בוא נגיד שזה נאמר לפרוטוקול.

רז הילמן: לא.

רז הילמן: השאלה אם החוק מאפשר להם להתחיל לבדוק ולתת ריג'קטים.

מיכאל ביטון: לא ברמה של אישור רשמי אלא של קשר, של תקשורת.

רז הילמן: תחשוב שיש כאן ריג'קט.

נעם דן: אדוני היושב ראש, יכול להיות שסעיף התחילה של החוק הוא רק ב-1 בינואר 2023, גם סעיף הרישום, כלומר מרשם היבואנים, יחול רק ב-1 בינואר 2023.

נעם דן: יכול להיות שלעניין המרשם צריך לשנות את התאריך.

מיכאל ביטון: פנינה, אם זה ב-2023, יש עוד זמן.

מיכאל ביטון: את יכולה חצי שנה קודם שאפשר להירשם.

פנינה אורן שנידור: נכון.

פנינה אורן שנידור: זה מה שאני באה לומר.

פנינה אורן שנידור: בכל מקרה, חצי שנה לפני הרפורמה, המרשם יתחיל.

פנינה אורן שנידור: יכול להיות שזה יהיה לפני וזאת הכוונה.

מיכאל ביטון: אפשר לכתוב את זה?

מיכאל ביטון: תנסחו את זה שחצי שנה לפני כניסת החוק לתוקף, שזה בינואר 2023, המרשם יתחיל וניתן יהיה להגיש מסמכים.

פנינה אורן שנידור: אני רוצה לחדד משהו ולומר שעוד נצטרך לעבוד על הנוסח.

פנינה אורן שנידור: לגבי סעיף 12 אין לנו התנגדות שהוא ייכנס לתוקף מיידי.

נעה בן שבת: לא.

נעה בן שבת: ביום התחילה.

פנינה אורן שנידור: ביום התחילה.

פנינה אורן שנידור: כן.

רז הילמן: ביום הפרסום.

נעה בן שבת: נבקש ביום הפרסום של החוק.

נעה בן שבת: בנובמבר.

דנה רוטשילד: התחולה המוקדמת, המשמעות שלה גם חובת רישום מוקדמת.

דנה רוטשילד: זה בא ביחד.

נירה שפק: מיכאל, זה לפתוח עכשיו עוד הפעם ואתה חוזר אחורה.

מיכאל ביטון: לא.

מיכאל ביטון: אנחנו לא חוזרים אחורה.

מיכאל ביטון: אנחנו בסוף.

מיכאל ביטון: עוד קצת סבלנות.

פנינה אורן שנידור: מבחינת סעיף 12, אין לנו התנגדות, יום התחילה או יום הפרסום.

פנינה אורן שנידור: לגבי סעיף 67.

פנינה אורן שנידור: אנחנו רק נבוא ונאמר באופן עקרוני אנחנו אישרנו אבל כאן נצטרך לעשות הוראת מעבר לגבי אישורים קיימים.

פנינה אורן שנידור: גם אישורים קיימים שכבר ניתנו אבל צריכה להיות פרוצדורה כי אישור שהיה תוקף לארבע שנים, הוא לא יהיה באופף אוטומטי.

רז הילמן: צריך להגיש בקשה.

פנינה אורן שנידור: צריך להגיש בקשה.

נעה בן שבת: פנינה, אני לא מסכימה.

נעה בן שבת: סליחה.

נעה בן שבת: אני חושבת שיש כאן פרשנות אחרת של החוק.

נעה בן שבת: החוק אומר שהכנסת מצע קישור לתקופה שהיא בין שנה אחת לארבע שנים.

נעה בן שבת: היה לך שיקול דעת.

נעה בן שבת: התקופה שקבעת, בסופה צריך לחדש.

נעה בן שבת: כשיבואו לחדש, אפשר יהיה להאריך.

נעם דן: זה מה שהיא אמרה.

נעה בן שבת: אבל זה לא דורש ממך הוראת מעבר.

נעם דן: נכון.

נעם דן: זה לא דורש משפטית תיקון.

מיכאל ביטון: את תבדקי שאנחנו נכניס בניסוח שמועד הרישום יהיה חצי שנה לפני תחולת החוק ואת זה נביא בהצבעה.

מיכאל ביטון: תראו שאתם ערוכים לדבר הזה.

מיכאל ביטון: היועץ המשפטי קודם העיר הערה והיה כאן רחש בחש.

מיכאל ביטון: אתם פתרתם את הדבר הזה?

פנינה אורן שנידור: כן.

פנינה אורן שנידור: זה היה לגבי סעיף 67.

נירה שפק: ללא שינוי.

נירה שפק: זאת אומרת, נשאר, זה אומר שלא עשיתם שינוי.

רז הילמן: סעיף 67, אני רק מוודא, גם יהיה מיום הפרסום?

פנינה אורן שנידור: חדשים.

רז הילמן: כשיחדשו אותם.

פנינה אורן שנידור: כן.

רז הילמן: יש לי אישור 4 שנים ואני מחדש אותו.

רז הילמן: בסדר.

רז הילמן: אחרון חביב זה הנושא של סעיף ג', הוראות סעיף 3א(א) לחוק.

רז הילמן: נתנו כאן איזושהי תקופת מעבר.

רז הילמן: מה שדיברנו מחוץ לישיבת הוועדה זה שבעצם בתזכיר יגדירו את תקופת המעבר בצורה מסודרת שגם תיתן מענה לנושא של מה שיובא ויוצר גם לפני המועד של התחולה.

רז הילמן: אני לא בטוח שהסעיף כאן משקף את זה טוב.

רז הילמן: יכול להיות שהוא צריך להיות מנוסח אחרת.

פנינה אורן שנידור: מה הכוונה בתזכיר?

נעה בן שבת: כרגע אין תיקון בסעיף הזה.

נעה בן שבת: יש כאן שנה של הוראת מעבר, של התארגנות, והשנה הזאת, אחריה, אפשר להתארגן.

נעה בן שבת: אתה ביקשת לגבי שינויים עתידיים, שישקלו אפשרות של החלת שני דינים בבת אחת.

נעה בן שבת: הדבר הזה הוא מורכב מאוד.

רז הילמן: לא.

רז הילמן: אני ביקשתי עוד קודם.

פנינה אורן שנידור: אני אמרתי שלא.

רז הילמן: אני ביקשתי עוד קודם שאם החוק הזה מתחיל ב-1 בינואר 2023, אבל כבר פרסמו את התזכיר בעוד חצי שנה, שמיד אחרי שפרסמו את התזכיר של הסמכויות, יהיה אפשר להתחיל להביא לפי הרגולציה האירופאית למי שכבר מוכן לזה.

רז הילמן: רק מבחינת הדרישות.

מיכאל ביטון: פנינה, אפשר?

מיכאל ביטון: כן או לא?

פנינה אורן שנידור: אנחנו כרגע אמרנו שלא נדון בזה עכשיו אלא נחכה לתזכיר המשלים.

רז הילמן: בסדר.

רז הילמן: זה מה שהיה חשוב לי לשמוע, שזה יהיה בתזכיר.

פנינה אורן שנידור: לא.

פנינה אורן שנידור: לא אמרתי את זה.

מיכאל ביטון: רז, אתה אלוף אבל הפעם כנראה לא הלך לך.

נעה בן שבת: יש לנו עוד שני סעיפים.

נעה בן שבת: סעיף אחד הוא בחוק הגנת הצומח, השלמה לסעיף שהתייחס למשרד הבריאות ולגבי הצמצום של סמכות השר.

נעה בן שבת: "תיקון חוק הגנת הצומח.

נעה בן שבת: בחוק הגנת הצומח התשכ"ד-1956 בסעיף 7, בסופו יבוא: "סמכות שר החקלאות לפי סעיף זה ולפי סעיף 2 לעניין רמות מרביות מותרות של שאריות חומרי הדברה במזון, תחול רק לגבי מזון שהוחרג לפי טור ג' או לגבי החרגות הקבועות בטור ב' לתוספת השנייה א' לחוק הגנה על בריאות הציבור (מזון)".

נעה בן שבת: גם כאן הסמכות מצומצמת.

נעה בן שבת: זאת אומרת שגם התקנות בטלות לגבי כל מזון למעט אותם מזונות שהוחרגו או נושאים שהוחרגו בנושא שאריות והדברה.

נעה בן שבת: הסעיף האחרון, דיברנו עליו בדיון הקודם.

נעה בן שבת: "תיקון חוק קביעת מועד כניסה לתוקף של הוראות סימן מזון ארוז מראש בחוק קביעת מועד כניסה לתוקף של הוראות סימון מזון ארוז מראש, התשע"ה-2014, בסעיף 2(א) אחרי פסקה (2) יבוא: "(3) אם הוראת הסימון נקבעה באסדרה של האיחוד האירופי שהוחלה בישראל לפי סעיף 3א לחוק הגנה על בריאות הציבור (מזון), התשע"ו-2015".

נעה בן שבת: כאן יש החרגה מההוראה שמחייבת המתנה של שנתיים לכניסתה לתוקף של הוראת סימון.

נעה בן שבת: הסברנו את זה בפעם הקודמת באם רוצים להחיל את הדין האירופי באופן מהיר דרך אותה תוספת שנייה א', אין סיבה להמתין שנתיים, אבל אמרנו שכל שינוי, יש אפשרות של המתנה של שנה לגבי הוראות סימון.

רז הילמן: לגבי הסעיף הזה.

רז הילמן: החוק הזה, חוק קביעת מועד כניסה לתוקף, הוא חוק מאוד מאוד מסובך שיש בו באמת מענה לכל הנושא של תקופת מעבר בצורה מאוד יסודית והיו כאן כמה דיונים בוועדה עד שהחוק הזה חוקק.

רז הילמן: אני ממש חושב שתהיה טעות לעשות איזושהי סטייה ממנו מה גם שכרגע מדובר באיזה משהו תיאורטי כי בכל מסמכי הרגולציה שאימצו כרגע, אין דרישת סימון מחייבת.

פנינה אורן שנידור: ככל שיהיה.

רז הילמן: אבל למה צריך שכשיהיה?

רז הילמן: שנבין את זה.

רוית ארבל: יש דברים שהם הרבה יותר חשובים ולא מצאתם לנכון להכניס אותם, אז דווקא משהו שהוא נורא תיאורטי כרגע ובכלל לא רלוונטי?

פנינה אורן שנידור: הוא לא תיאורטי.

רוית ארבל: אין כאן הוראת סימון.

פנינה אורן שנידור: יש הוראת סימון.

רז הילמן: אין הוראת סימון מחייבת.

מיכאל ביטון: אני רוצה לשמוע את פנינה.

מיכאל ביטון: מה עמדתך?

פנינה אורן שנידור: אנחנו יודעים שבתקנות המזהמים הכימיים שאנחנו מאמצים יש הוראות סימון, אמנם הוראות סימון לעניין חומר גלם.

רז הילמן: הן לא מחייבות.

פנינה אורן שנידור: לא אמרתי שהן מחייבות.

רז הילמן: אף אחד לא חייב לסמן אותן.

רז הילמן: זאת רק בחירה.

פנינה אורן שנידור: אם אתה עושה פעולות מסוימות שמונעות, אתה כן צריך וזאת חובה.

פנינה אורן שנידור: זאת בחירה שלך אם לעשות את הפעולה או לא אבל ברגע שעשית - - -

רז הילמן: לא.

רז הילמן: מי שסימן מקבל הקלה.

פנינה אורן שנידור: אני לא נכנסת אתך לעניין הפרטני.

פנינה אורן שנידור: ככל שיהיו הוראות מחייבות בדין המאומץ, אנחנו גם עשינו תיקון של סעיף 15 בעקבות זה וככל שזה יהיה, מאחר ואנחנו דנים כאן בעניין של סימון שהתכלית שלו היא שמירה על בטיחות הציבור על מנת להודיע אם אתה עושה פעולות מסוימות, מצאנו לנכון להחריג את זה ולקבוע את זה כאן בהוראות המעבר.

גליה שגיא: הסעיף הזה כמו שרז אמר הוא...

מיכאל ביטון: הסעיף הקיים או מה שרז הציע?

גליה שגיא: לא.

גליה שגיא: מה שכתוב עכשיו.

גליה שגיא: זה למעשה...

גליה שגיא: חקיקה ראשית שלא סתם נחקקה אלא אחרי הרבה דיונים ומחשבה וחלק מהסיבות הן...

מיכאל ביטון: ולכן, המלצתך?

גליה שגיא: להישאר.

גליה שגיא: להוריד אותו.

גליה שגיא: להישאר עם מה שהיה במקור.

שי סומך: זאת הוראה שדוחה בשנתיים את אימוץ הרגולציה האירופית.

רז הילמן: היא לא דוחה.

גליה שגיא: הוראות הסעיף אומרות שאתה יכול באותו רגע להחיל אם אתה בוחר בזה ועד שנתיים.

גליה שגיא: לא כולם חייבים שוטף פלוס שנתיים.

נעה בן שבת: זה צריך אישור.

נעה בן שבת: זה בכלל לא פשוט.

נעה בן שבת: המאסדר צריך אישור של ועדה.

שי סומך: אחרי שנתיים אלא אם כן יש אישור של ועדה.

שי סומך: המגמה כאן היא לאשר רגולציה אירופית.

שי סומך: יש כאן דחייה של שנתיים.

שי סומך: במענה למה שנאמר כאן, אנחנו הסכמנו שהרגולטור יוכל להאריך בשנה נוספת את הדחייה של הוראת האימוץ.

שי סומך: אני מאמין גם – אני לא בקי בפסיקה האירופית – שהאירופאים הם בתקופת היערכות משלהם כי זה לא יהיה מרגע לרגע.

שי סומך: צריך לוודא מה התקופה שהאירופאים נותנים.

מיכאל ביטון: אפשר להימנע מהסעיף הזה ואם הוא יחייב, להוסיף אותו לתזכיר?

פנינה אורן שנידור: לא.

פנינה אורן שנידור: אי אפשר.

שי סומך: אנחנו בעד הסעיף הזה.

שי סומך: זאת הייתה הערה של היועצת המשפטית.

שי סומך: הערה מאוד נכונה.

שי סומך: המגמה כאן היא לאמץ את ה-... האירופית.

מיכאל ביטון: בסדר.

מיכאל ביטון: שמעתי את ההערה הזאת ואני שומע את עמדת משרד המשפטים.

מיכאל ביטון: אם אתם על בריקדות בדבר הזה, נשאיר את זה אבל עד להצבעה, לדיון הצבעות והסתייגויות, אם מצאתם גמישות אולי לדחות את ההחלטה הזאת לתזכיר או לתת מספיק זמן להיערכות, להפתיע מישהו ולומר לו תחליף את האריזות שלך או את הסימונים מה שיש לו עלויות במיוחד ליצרנים קטנים.

מיכאל ביטון: יש אנשים שקונים את זה מראש, שנה-שנתיים קדימה וזה כרוך בהפסד.

מיכאל ביטון: אתם תבדקו את הסעיף הזה עד לישיבת ההצבעות, האם הוא יישמט או יישאר.

קריאה: שי התייחס להערה קודם, כך שאנחנו בסדר.

נעה בן שבת: מה הוא אמר לגבי ההערה קודם?

שי סומך: דיברתי על סעיף 313ב.

שי סומך: חשבתי שיש שם באג אבל אחרי שקיבלתי הסברים ממשרד הבריאות וממשרד האוצר, נחה דעתי.

מיכאל ביטון: נעה, יש עוד משהו?

נעה בן שבת: כן, כל הנושא של ועדת החריגים והפעולה שלה.

נעה בן שבת: נצטרך לקבל את הנוסח המותאם.

מיכאל ביטון: שמושפע מהתיקונים שעשינו.

נעה בן שבת: כן.

נעה בן שבת: גם להתאים אותם כאן לנוסח.

קריאה: הנושא של ועדת חריגים, אנחנו בעצם בונים מנגנון רוחבי ונדבר עליו בדיונים.

נירה שפק: לא הבנתי את הנושא לגבי כל השיח שנאמר כאן על הסימון.

נירה שפק: אני רוצה לדעת לגבי הסימון, איזה הקלות יש בדרך כלל שהיום אין.

מיכאל ביטון: את מחזירה אותנו לדיון הקודם.

מיכאל ביטון: הם הולכים לבדוק עד ההצבעות.

נירה שפק: אני רוצה שיבדקו וייתנו לנו תשובה.

נירה שפק: הדבר השני והמסכם שלא קשור לזה אלא משהו שדיברנו עליו, בסוף יש כאן הרבה על הבקרה והפיקוח.

נירה שפק: לכן חשוב לי שבסיכום שלך גם נדבר על זה.

מיכאל ביטון: ברור.

מיכאל ביטון: כן.

מיכאל ביטון: שיהיה גב לרגולטורים, גב תקציבי, גב פרגוני, שיהיה להם כוח אדם, שיניידו כמה עובדים ממכון התקנים לכל המשימות שיש לכם.

נירה שפק: לכן זאת תהיה ההצלחה.

מיכאל ביטון: כן.

מיכאל ביטון: אני רוצה לסכם ולומר שאני גאה בכם.

מיכאל ביטון: התחלנו את הדיונים ב-8:00 בבוקר והגענו לשעה 21:30.

מיכאל ביטון: אני גאה במשרדי הממשלה שמצאו דרך לדיאלוג ופשרה, גאה בנציגי התעשייה, היצרנים והיבואנים.

מיכאל ביטון: אף אחד לא קיבל כאן את כל תאוותו בידו אבל השפעתם על הדיון והשפעתם על החוק.

מיכאל ביטון: לא כל מה שרציתם קיבלתם אבל בהחלט יש לכם השפעה דרמטית על החוק הזה.

מיכאל ביטון: החוק הזה יוצא מכאן שונה מכפי שהגיע אלינו ואכן עבדתם קשה ועשיתם דיוני הסכמות.

מיכאל ביטון: כל הכבוד.

מיכאל ביטון: אני רוצה להודות לנעה, היועצת המשפטית של ועדת העבודה, הרווחה והבריאות שליוותה אותנו ועשתה זאת ביסודיות ובבקיאות וכולי.

מיכאל ביטון: אני רוצה להודות לעידית מנהלת הוועדה שלנו, לדקלה ולצוות של הוועדה.

מיכאל ביטון: לליאור הדובר הצנוע, לאביעד ולנוי שעל ה-זום.

מיכאל ביטון: אני מודה לצוות שלי שעבד.

מיכאל ביטון: לנירה שפק שהחזיקה כאן זמן ונשארה אחרונה חביבה מבין חברי הכנסת אבל היו כאן המון חברי כנסת שליוו את הדיונים, נכחו וחלק ניהלו אותו.

נירה שפק: נכון.

נירה שפק: היו הרבה.

מיכאל ביטון: אנחנו עושים דבר גדול למדינת ישראל.

מיכאל ביטון: מצד אחד מאפשרים תחרות יבוא ומצד שני מקלים על הייצור, חוזרים ומנסים להיות חלק מעולם גדול של מדינות מערביות בתקן אירופאי ולא ממציאים את הגלגל כל יום.

מיכאל ביטון: שומרים על האינטרס הלאומי של בריאות הציבור, של סוגיות אקולוגיות שעלולות לפגוע, של שוויון בין יצרן ליבואן.

מיכאל ביטון: זה מאוד מאוד חשוב לי הדבר הזה ואנחנו נקפיד עליו גם בהמשך, שלא תהיה פגיעה כזאת.

מיכאל ביטון: אנחנו גם נכניס בהקראות מועד דיווח לוועדה, כללי, על ההתקדמות בפרק המזון, ברפורמת הייבוא.

מיכאל ביטון: כל התקנות והעניינים ילכו לוועדת העבודה אבל כיוון שאנחנו רואים את הייבוא כנושא סינרגי שיש לו שלושה פרקים, דיון אחד בעוד שנה יהיה כאן כדי שנדע איך נערכתם, איך התקדמתם, מה קורה עם הדברים ונראה בעיניים שאכן יש ביצוע ויישום.

מיכאל ביטון: אנחנו נודיע לכם על מועד להצבעות והסתייגויות שיתקיימו בשבוע הבא.

מיכאל ביטון: ושוב, אני גאה בכולכם על עבודה מאומצת, יסודית, גמישות, יצירתיות, פשרה והסכמות.

מיכאל ביטון: שבת שלום לכולם.