ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 24, פרוטוקול מספר 121, 2021-11-28 10:00

גלעד קריב: בוקר טוב לכל המצטרפים והמצטרפות לדיון.

גלעד קריב: שבוע טוב לכולם.

גלעד קריב: נמצאים איתנו חבר הכנסת סימון דוידסון, חבר הכנסת מקלב וחבר הכנסת בני בגין, גם חבר הכנסת לשעבר דב ליפמן הצטרף היום לדיון.

גלעד קריב: חבריי וחברותיי, אנחנו מכנסים הבוקר דיון בשורה של תקנות ובשתי הכרזות.

גלעד קריב: האחת מהן הונחה על שולחנה של הוועדה עוד לפני שהתבשרנו על החשש מפני וריאנט חדש, אבל התקנות הנוספות ושתי ההכרזות עוסקות ונוגעות לנושא שמככב בכותרות החדשות בימים האחרונים, החשש מפני וריאנט חדש של נגיף הקורונה.

גלעד קריב: בעת הזאת אין לנו מידע סופי על יכולתו או אי יכולתו לעקוף את החיסונים, ואין לנו גם מידע מדויק על היותו מדבק יותר מן הנגיפים הקודמים, אך דבר אחד ידוע לחוקרים ולאנשי הרפואה, שהנגיף הזה נושא איתו כמות גדולה במיוחד של מוטציות שיכולות להשפיע על שני הנושאים שעסקנו בהם.

שרון אלרעי-פרייס: תיקון.

שרון אלרעי-פרייס: זה אומיקרון וברור שהוא מדבק יותר.

גלעד קריב: אז אני חוזר בי.

גלעד קריב: מיד נשמע את עמדת משרד הבריאות.

גלעד קריב: נגיף שאנחנו אומנם לא יודעים מה יכולתו לעקוף את החיסונים, אך גורמי הרפואה כבר עמדו על היותו מדבק יותר מהנגיפים הקודמים.

גלעד קריב: הדיון שלנו בסופו של דבר יתנקז לתקנות ספציפיות ולהכרזות ספציפיות, אבל למיטב ידיעתי זהו הדיון הראשון שמקיימת הכנסת בהתמודדות של הממשלה ושל מערכת הבריאות עם הנגיף החדש, ומטבע הדברים יעלו כאן גם נושאי רוחב שהם מעבר לתקנות הספציפיות ולהכרזות הספציפיות.

גלעד קריב: אני מניח שוועדות כנסת נוספות תידרשנה לעסוק בסוגיה הזאת, היום ובימים הקרובים, מכיוון שחלק מהתקנות הנוגעות לצעדי הממשלה מגיעות לאותן הוועדות.

גלעד קריב: אבל אני רואה בדיון הזה בהחלט כדיון פותח וכדיון מתכלל מבחינת ועדות הכנסת בכל הנוגע להתמודדות הממשלה עם הנגיף החדש.

גלעד קריב: אני חייב לציין, ושיתפתי חברים כאן בוועדה והדברים כבר נאמרו על ידי ראש הממשלה, ולכן אני גם חוזר עליהם בפומבי, שרק לפני כשבועיים ימים גורמי הממשלה השונים תרגלו תרחיש מן הסוג הזה של הופעת וריאנט חדש שיש לו מקדם הדבקה גבוה יותר ושעלול להציב איום גם על יעילות החיסונים.

גלעד קריב: טוב שהממשלה התכוננה לתרחיש כזה, טוב שהצעדים האפשריים או הצעדים שנידונים תוכננו עוד מראש בעקבות התרגיל.

גלעד קריב: חשוב לומר שחלק מהתקנות וההכרזות שאנחנו עוסקים בהם, ובוודאי שנעסוק בהם גם בימים הקרובים בהתאם להתפתחויות, נשענות על ממצאי אותו תרגיל.

גלעד קריב: בפתח הדברים אנחנו כמובן ניכנס לדיון עמוק, לאחר שנשמע את סקירת משרד הבריאות.

גלעד קריב: אני אומר שגישתי נותרה בעינה למציאת היכולת מן הצד האחד לגבות את המאמצים של מערכת הבריאות ושל הממשלה כמובן להבטיח את בריאות הציבור ואת המשך שגרת החיים כאן במדינת ישראל, ומצד שני התפקיד שלנו לפקח ולבקר ולעמוד על נקודות האיזון הנכונות בין הצעדים שנוקטת הממשלה לבין ערכים מוגנים אחרים, זכויות יסוד ואינטרסים ציבוריים.

גלעד קריב: אני חושב שבחודשים האחרונים, וכך היה גם בכהונה הקודמת, הייתה לוועדה הזאת וליתר ועדות הכנסת תפקיד חשוב בטיוב ההסדרים לממשלה.

גלעד קריב: מטבע הדברים יש גם הסמכויות שלה וגם מומנטום הפעולה הממשלתי, והתפקיד שלנו הוא בדיוק לנסות ולעמוד על הדברים ולטייב אותם במקומות שצריך לטייב, ולעתים גם להציב גבולות כשצריך להציב גבולות, והכול מתוך עמדה בסיסית שמחזקת את ידי מערכת הבריאות והממשלה במאבק למען בריאות הציבור.

גלעד קריב: אני חושב שהגישה שהממשלה נוקטת בה בעת הזאת, מבלי להיכנס לפרטים, ועל פרטים גם אפשר להתווכח ואפשר למצוא נקודות איזון שונות, אבל בגדול הגישה של הממשלה כפי שהוצגה אתמול בדיוני הקבינט, של צמצום הכניסה לישראל על מנת להבטיח שלא יהיה כאן שטף של כניסת אנשים שנושאים את הווריאנט החדש, מתוך מגמה לשמור עד כמה שניתן על שגרת החיים בתוך מדינת ישראל כפי שהיא היום, הגישה הזאת שמצמצמת את שערי הכניסה והיציאה מתוך מטרה מוצהרת להותיר את ההתנהלות בתוך גבולות המדינה כפי שהיא היום, זאת גישה נכונה.

גלעד קריב: אני אמליץ לחבריי לסמוך את ידיהם על הגישה הזאת ככל שהיא מתבטאת בתקנות, תוך פקיחת העיניים ומציאת נקודות האיזון הנכונות.

גלעד קריב: אני כן אומר שבתוך העניין הזה, הגם שהסוגיה הזאת ככל הנראה לא תתגלגל לפתחה של הוועדה שלנו אלא לוועדת חוץ וביטחון, אני כן רוצה לציין דווקא בשבתנו כוועדת חוקה, חוק ומשפט את החשש הכבד שיש לנו בכל מה שנוגע לשימוש ביכולות השב"כ בתחום האיכונים.

גלעד קריב: מכיוון שהדברים מתפרסמים גם בתקשורת אנחנו נבקש לשמוע היום הבהרות על הדברים האלה.

גלעד קריב: במצב המשפטי הנוהג, הרצון להשתמש או להפעיל את היכולות הללו מחייבות שימוש בתקנות לשעת חירום, דבר שהוא כשלעצמו מטריד מכיוון שכרגע הוראות השעה מהעבר שהסדירו את העניין לא עומדות בתוקפן.

גלעד קריב: קיבלנו הבהרות ממשרד המשפטים ומנציגים אחרים של הממשלה על כך שהשימוש בתקנות לשעת חירום ייעשה לימים ספורים בלבד כדי להסדיר את הבסיס המשפטי הנדרש בהליך חקיקה, ועדיין אני רוצה לומר שבצד הנושא הנורמטיבי של מה ההסדר המשפטי, עצם השימוש בכלי הזה הוא דבר מאוד חריג ודבר שצריך להעסיק כל אחד מאתנו.

גלעד קריב: הוא מעורר שאלות, ואנחנו נבקש התייחסות לצורך בשימוש בכלי המאוד מאוד חריג הזה וכיצד הממשלה מתכננת להשתמש בו במשורה.

גלעד קריב: אני רואה את זה כאחד מתפקידיה הגדולים והחשובים של הכנסת, שאם בסופו של דבר ייעשה שימוש בכלי הזה, וגם על העניין הזה אני שם סימן שאלה לגבי הדחיפות והצורך, אנחנו נצטרך לדאוג שהוא ייעשה בצמצום דרמטי.

גלעד קריב: הערה אחרונה מבחינתי כהערת פתיחה.

גלעד קריב: מחר בשעות המליאה אנחנו עתידים להצביע בקריאה שנייה ושלישית על הארכת תוקף חוק הסמכויות הקיים בחודשיים נוספים, בעקבות עבודתה של הוועדה והאישור שניתן לפיצול החוק.

גלעד קריב: חשוב לי לומר דווקא בפתחו של דיון שעוסק במעבר שלנו למצב חירום מסוים עקב הווריאנט החדש שאני לפחות לא משנה את תוכניותיי בהקשר לדיון בוועדה הזאת בהתקנת חוק סמכויות מדויק יותר ומאוזן יותר.

גלעד קריב: אני אעשה הכול, אני מניח ביחד עם חבריי וחברותיי לוועדה, שהאירוע הזה לא יגרע מן הכוונות שלנו לוודא שהחוק החדש הוא חוק שיש בו מערכת איתנה של איזונים ובלמים, ובצד ההתמודדות שלנו עם הווריאנט והשלכותיו שמתגלגלות לוועדה אנחנו נעסוק ברצינות החל מהשבוע הבא בהתקנת החוק.

גלעד קריב: אני אעשה כל מאמץ שהאירוע הנוכחי לא ישבש את הנחישות שלנו להתקין את החוק החדש בצורה ראויה.

גלעד קריב: אני מניח שחלק מחברי הוועדה וחלק מן הנוכחים ראו סרטון שעשה שימוש בחדר הוועדה שאחד מחברי הכנסת פרסם ברשתות החברתיות.

גלעד קריב: הוא הגיע לחדר הוועדה באישון לילה עם פנס לחפש לאן אבדה הדמוקרטיה הישראלית.

גלעד קריב: מי שלא ראה את הסרטון בעיניי לא הפסיד יצירת מופת, אבל עצוב לגלות שאותו חבר כנסת שהגיע לחדר הוועדה בשעות שבהן הוועדה לא פועלת לא נמצא אתנו היום כאן כדי לראות איך ועדת החוקה מממשת את תפקידה כשומרת סף.

גלעד קריב: אני מזמין כל חבר כנסת וחברת כנסת, בין אם הוא חבר בוועדה ובין אם לא, ובין אם הוא נציג קואליציה ובין אם הוא נציג אופוזיציה, להצטרף למסכת הדיונים הכמעט סיזיפית שאנחנו מקיימים בנושא הקורונה ולעמוד על ההקפדה שלנו גם בהוראות החוק וגם בשמירה על העקרונות הדמוקרטיים.

גלעד קריב: אותו חבר כנסת גילה לעם ישראל שהוא יודע את הדרך לוועדת החוקה, הוא צילם פה את הסרטון.

זאב בנימין בגין: בחושך.

גלעד קריב: אחרי שעות הפעילות של הכנסת.

גלעד קריב: אז מכיוון שהוא מצא את דרכו אחרי שעות הפעילות לחדר הוועדה, הוא בוודאי לא זקוק לעזרת הסדרנים של הכנסת כדי למצוא את דרכו אל חדר הוועדה גם כשהוועדה יושבת ועובדת.

גלעד קריב: דלת הוועדה אפילו היום פתוחה באופן סמלי, כדי לסמן לכל יושביו של הבית הזה שאולי מוטב שימצאו נקודת איזון בריאה יותר בין סרטונים ברשתות החברתיות לבין עבודה פרלמנטרית אחראית ומסורה.

גלעד קריב: בזה אסיים את דברי הפתיחה.

גלעד קריב: נמצאת איתנו ד"ר שרון אלרעי-פרייס.

גלעד קריב: אני מודה לך על הגעתך.

גלעד קריב: מכיוון שהיינו באותו תדרוך ארוך בערב שבת, אני יודע עד כמה סוף השבוע שלכם היה עמוס בצורכי ציבור, וגם במוצאי שבת.

גלעד קריב: אז תודה על ההגעה שלך כאן.

גלעד קריב: אני חושב שלחברים כאן יש בהחלט לא מעט שאלות, וחשוב שהציבור ישמע את הדברים.

גלעד קריב: מיד ניגש אל המצגת שלך ושל משרד הבריאות.

גלעד קריב: אני רק רוצה לשאול האם למי מחברי הכנסת שאיתנו יש דברים שאתם מבקשים לומר בפתיחת הדיון.

גלעד קריב: כמובן אחרי ההצגה של משרד הבריאות נעשה גם סבב התייחסות, ועוד לפני שניכנס לתקנות ולהכרזות גופן.

גלעד קריב: רק לצורך ההיבט הפורמלי, כי בסופו של דבר יש לנו גם משימות, יש בפנינו ארבעה דברי תחיקה.

גלעד קריב: מערכת אחת של תקנות שייכת לשבוע שעבר.

גלעד קריב: התפרסם בתקשורת שמשרד הבריאות והממשלה החליטו על שינוי המדיניות כך שישראלים שחוזרים לארץ, ובכלל כל אדם שנכנס לארץ יוכל לבצע בדיקת אנטיגן לפני עלייתו למטוס ולא בדיקת PCR.

גלעד קריב: זה צעד מקל, והצעד הזה כבר נכנס לתוקף כי עברו 24 שעות מההנחה.

גלעד קריב: אנחנו נדון בתקנות האלה ונשאל את השאלה האם נכון באמת להותיר את הדברים על כנם לאור המציאות החדשה.

גלעד קריב: המערכת השנייה של התקנות שנדון בהן היא תקנות הגבלת היציאה מישראל.

גלעד קריב: אלה אותן תקנות שבהן אנחנו מגדירים את המדינות שלא ניתן לצאת אליהן מישראל אלא באישור ועדת חריגים.

גלעד קריב: אנחנו חוזרים לעידן המדינות האדומות.

גלעד קריב: ויש לנו שתי הכרזות שנוגעות לחובת בידוד במלוניות, שנוגעות רק לאותם שבים מהמדינות שתוגדרנה אדומות.

גלעד קריב: הסיבה שיש איתנו כאן שתי הכרזות שונות קשורה במבנה חוק הסמכויות.

גלעד קריב: חוק הסמכויות נותן לממשלה סמכות להכריז על חובת בידוד במלוניות כל עוד לא מגיעים לחמש מדינות שעל השבים מהן חלה החובה, ולכן המדינה הכריזה על ארבע מדינות כאלה, וההכרזה הזאת כבר בתוקף.

גלעד קריב: וההכרזה השנייה נועדה להרחיב את הרשימה, וזו הכרזה שדורשת את אישור ועדת החוקה, אלא אם חולפות 48 שעות.

גלעד קריב: אנחנו נבהיר את ההיבטים המשפטיים של כל אחת מהמערכות של התקנות וההכרזות כשנדון בהן לגופן.

גלעד קריב: חבר הכנסת בן גביר הצטרף לדיון, בוקר טוב.

גלעד קריב: ד"ר שרון אלרעי-פרייס, בבקשה.

גלעד קריב: אני מבין שיש לנו גם מצגת, זה בוודאי נמצא בטבלטים של חברי הכנסת.

שרון אלרעי-פרייס: אפתח ואגיד שהווריאנט הזה הוא וריאנט שאופיין לפני כמה ימים כווריאנט ייחודי ואחר.

שרון אלרעי-פרייס: ככל הנראה התפתח לראשונה אצל הבן אדם הראשון שהתפתח אצלו באמצע אוקטובר, ולמעשה זוהה ברצפים בדרום אפריקה, בבוטסואנה ובכמה רצפים בהונג-קונג בחוזרים מדרום אפריקה, והוא מאוד מטריד בגלל שיש לו שלל מוטציות מאוד חריגות בדיוק במקומות האסטרטגיים שמהם אנחנו דואגים.

שרון אלרעי-פרייס: אתם רואים פה בבולט אחד לפני הסוף שאת המוטציות שבדרך כלל ראינו בווריאנטים שהיו בעלי משמעות אפידמיולוגית בווריאנט אלפא הייתה מוטציה אחת באזור הזה, בדלתא היו שתיים, בגמא ובתא שלוש, בווריאנט הזה יש 15 מוטציות במקום הזה, חלקן גם מוטציות שהוא חולק עם הווריאנטים האחרים שייתכן שגם היו קשורים באיזושהי ירידה במועילות החיסון בווריאנט בתא.

שרון אלרעי-פרייס: זאת אומרת, מבחינת ביולוגית מדובר בזן חדש.

שרון אלרעי-פרייס: זה לא איזשהו תת של דלתא, הוא דווקא תת של אחד הזנים הקודמים.

שרון אלרעי-פרייס: זה האפיון הביולוגי שלו, שהוא מאוד מטריד.

שרון אלרעי-פרייס: מה שיותר מדאיג זה בדיוק מה שתיקנתי קודם, האפידמיולוגיה, שאנחנו רואים התפשטות מאוד מהירה שלו בדרום אפריקה.

שרון אלרעי-פרייס: בשיחה עם נציגי הבריאות בדרום אפריקה עלו כמה מקרים מ-200 ל-2,000 בעשרה ימים, התפשטות מאוד מהירה.

שרון אלרעי-פרייס: הרבה מאוד אירועים של סופר ספרדרים שם, עם הדבקות המוניות.

שרון אלרעי-פרייס: אתם רואים פה את הרצפים שהיו לאורך הזמן בדרום אפריקה, את העלייה המהירה.

שרון אלרעי-פרייס: אבל סוג של הדרגתית לעומת מה שאנחנו רואים עכשיו של הביתא, בירוק, העלייה ההתחלתית ההדרגתית ואחר כך קצת יותר מהירה של הדלתא באדום.

שרון אלרעי-פרייס: אתם רואים לעומת זאת וריאנט שהתפתח מאוד לאט, עקבנו גם אחריו אבל לא עשינו איזשהם שינויים, 1.2C, עלה באיזושהי צורה הדרגתית ותראו באיזו מהירות עולה הווריאנט החדש שאנחנו רואים אותו בצבע כחול פה בספייק מאוד חד שתוך כמה ימים בודדים הפך להיות 75% מהריצופים במדינה.

שרון אלרעי-פרייס: בדרום אפריקה הם עלו על זה יחסית מוקדם שיש מאפיין מיוחד שבו אתה יכול לזהות כבר בבדיקת PCR ראשונית מסוימת האם יש חשד לווריאנט.

שרון אלרעי-פרייס: בדרך כלל אנחנו לא יודעים את זה עד שיש ריצוף מלא, אבל במקרה הזה, בגלל שיש כל כך הרבה מוטציות בחלבון S, אז בבדיקת PCR רגילה אפשר לזהות איזשהו חשד שחלבון ה-S הזה לא עולה, ואז בדיקה שבודקת את חלבון ה-S יכולה לזהות את הדבר הזה.

שרון אלרעי-פרייס: הם לא מרצפים את כל המקרים.

שרון אלרעי-פרייס: יש כ-90 ריצופים בדרום אפריקה, אבל יש להם שם 2,000 ו-3,000 חולים.

שרון אלרעי-פרייס: אתמול היו להם 3,200, גם קפיצה מיום ליום מ-2,000 ל-3,200 קפיצה מאוד משמעותית.

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו יודעים שלא את כולם מרצפים, גם אנחנו במדינת ישראל לא מרצפים את הכול.

שרון אלרעי-פרייס: אלה שהם מרצפים הם כולם מהווריאנט הזה, ויש עוד אלפים אחרים שבבדיקת ה-PCR רואים שזה אותו סוג ולא ממשיכים לריצוף מלא.

שרון אלרעי-פרייס: פוטנציאל המידבקות שלו הוא מאוד מאוד גבוה.

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו רואים את זה גם בטיסה שהגיעה מדרום אפריקה להולנד עליה היו בערך 600 נוסעים, ו-62 מהם נדבקו.

שרון אלרעי-פרייס: בינתיים יש ריצופים ל-13 מהם.

שרון אלרעי-פרייס: זה אפילו לא במצגת כי אלה נתונים מהלילה.

שרון אלרעי-פרייס: זה משהו שהוא מאוד מהיר.

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו יודעים מדיווחים בדרום אפריקה שיש גם מקרים של תחלואה באנשים מחוסנים.

שרון אלרעי-פרייס: האנשים המחוסנים שחולים חולים קל, את זה אנחנו כן יודעים.

שרון אלרעי-פרייס: יש התחלה של עלייה באשפוזים, דווקא באשפוזים של אנשים צעירים, אבל הם ראו את זה גם בדלתא וזה כנראה בגלל שהאוכלוסייה הצעירה איננה מחוסנת.

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו לא יודעים עדיין השפעות משמעותיות מבחינת תמותה.

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו כן רואים עלייה בתמותה בדרום אפריקה, הכפלה מ-0.15 למיליון ב-18 בנובמבר ל-0.34 ב-24 בנובמבר.

שרון אלרעי-פרייס: זאת אומרת הכפלה, אבל צריך להגיד ביושר שלפעמים בדרום אפריקה יש הקפיצות האלה.

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו לא יודעים אם זה בהכרח קשור לזה, אבל כן רואים איזושהי עלייה גם בדבר הזה.

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו מודאגים מאוד מהשילוב של הווריאנט עם המוטציות המאוד חריגות שלו וההתפשטות המאוד מהירה.

שרון אלרעי-פרייס: בישראל יש לנו – זה גם כבר מתעדכן.

שרון אלרעי-פרייס: זו השקופית שהייתה נכונה לאתמול בבוקר, מאתמול בערב כבר יש יותר.

שרון אלרעי-פרייס: נכון לשלשום ידענו על מאומתת אחת חוזרת ממלאווי, מחוסנת בשתי מנות, ושני מקרים חשודים נוספים.

שרון אלרעי-פרייס: הם עדיין חשודים.

שרון אלרעי-פרייס: אלה מקרים של מחוסנים במצב קל, אבל מקווים שיהיו לנו תוצאות הריצוף ביום-יומיים הקרובים.

שרון אלרעי-פרייס: מאז נכון לאתמול נוספו לנו עוד כמה מקרים, שחלקם חוזרי חו"ל וחלקם מהארץ.

שרון אלרעי-פרייס: דווקא המקרים שהם מהארץ אנחנו לא בטוחים שהעובדה שאנחנו רואים ירידה בהיעלמות של חלבון S שזה מייצג באמת את הווריאנט.

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו מתייחסים לזה כמובן בשיא החומרה.

שרון אלרעי-פרייס: אבל יכול להיות שזה נובע פשוט מעומס נגיפים נמוך מאוד שיש בדגימות האלה ולא ממצב שבו יש הווריאנט, אבל אנחנו עוקבים אחרי זה.

שרון אלרעי-פרייס: אתם רואים את ההתפשטות של זה בעולם.

שרון אלרעי-פרייס: יש כבר מקרים בהולנד, בגרמניה, וגם המפה הזאת כבר לא מעודכנת.

שרון אלרעי-פרייס: כל הזמן נוספים מקרים, כי כל מדינה שמרצפת מתחילה לגלות את המקרים האלה.

שרון אלרעי-פרייס: אז יש מקרים בצ'כיה ובהולנד ובגרמניה ובבלגיה, אתם רואים מה שסומן קודם.

שרון אלרעי-פרייס: אלה הנתונים הראשונים שהוצגו גם אתמול לממשלה.

שרון אלרעי-פרייס: אבל זה ממשיך.

שרון אלרעי-פרייס: היו כמה גישות אפשריות.

שרון אלרעי-פרייס: גישה אחת היא להגיד שסוגרים הכול.

שרון אלרעי-פרייס: משרד הבריאות לא תמך בגישה של סגירת כל השמים מכל המקומות, אלא באמת באיסור יציאה כמדינות אדומות על מדינות אפריקה.

שרון אלרעי-פרייס: התחלנו כשהיו לנו רק שני המקרים הראשונים, מקרה המאומתת הראשונה היא ממלאווי.

שרון אלרעי-פרייס: סגרנו את המקומות שידענו שיש ומדינות שכנות, זאת אומרת דרום אפריקה, בוטסואנה, נמיביה, האזור השכן.

שרון אלרעי-פרייס: כשהתאמתה המקרה בישראל שהיא בעצם ממלאווי זה הרחיב לנו את היריעה ליותר מדינות אפריקאיות שצריכות להיכנס.

שרון אלרעי-פרייס: בגלל שאין לנו עדות שיש הדבקות בצפון אפריקה, החרגנו את המדינות שנמצאות בצפון, כי זה נראה שהן יותר רחוקות מהמוקד כרגע, אבל שוב הדבר הזה יכול להשתנות.

שרון אלרעי-פרייס: יש אחד מהמקרים בבלגיה שהיה בתיירת שחזרה ממצרים, אז יכול להיות שגם לגבי מצרים יהיה ספק.

שרון אלרעי-פרייס: הם עדיין לא בטוחים אם ההדבקה הייתה במצרים או באיסטנבול, כי היא עברה דרך איסטנבול, אז הדבר הזה הוא מתפתח.

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו כרגע נקטנו בגישה שאנחנו מכניסים את המדינות האפריקניות בדרום ומסביב והרחבנו את המעגל בגלל התיירת אצלנו ממלאווי, אבל כרגע זה לא כל אפריקה כדי להמעיט בפגיעה.

שרון אלרעי-פרייס: מכל המדינות, אגב, יש איסור כניסת זרים, לא רק מהמדינות האלה.

שרון אלרעי-פרייס: בהתחלה המחשבה הייתה רק מהמדינות האלה.

שרון אלרעי-פרייס: עכשיו כשאנחנו רואים שיש בבלגיה, בצ'כיה, בגרמניה, בהרבה מקומות, אז יש איסור כניסת זרים כרגע לתקופה של שבועיים עד שאנחנו נעריך מה קורה עם ההתפשטות של הווריאנט בעולם וגם עם המשמעות האפידמיולוגית של הווריאנט הזה, עד כמה החיסון יעיל עבורו וכו'.

שרון אלרעי-פרייס: אז אנחנו רוצים לאמוד את זה.

שרון אלרעי-פרייס: לגבי זרים, הקושי בהם זה גם כניסה שלהם אבל גם המעקב שלנו בארץ.

שרון אלרעי-פרייס: התיירת שהגיעה ממלאווי, היה לנו קשה מאוד לעקוב אחריה.

שרון אלרעי-פרייס: במשך כמה ימים אי אפשר היה לדווח לה את התוצאה שהיא בעצם חיובית לקורונה והיא צריכה להיות בבידוד.

שרון אלרעי-פרייס: היא הייתה מחוסנת ולכן היא לא נדרשה לבידוד למעט ב-24 השעות הראשונות.

שרון אלרעי-פרייס: וכפי שכולם יודעים, כי זה כבר היה בתקשורת, היא נסעה לאילת באוטובוס.

שרון אלרעי-פרייס: לא הייתה בבידוד.

שרון אלרעי-פרייס: זאת אומרת, הקושי שלנו עם תיירים הוא קושי נוסף בגלל שאין לנו פרטים פה, ולכן בשלב הזה אנחנו חושבים שצריך לעצור את הכניסה של הזרים שהיכולת שלנו לבקר עליהם היא בעייתית.

זאב בנימין בגין: היא הייתה נוסעת בודדת או בקבוצה?

שרון אלרעי-פרייס: היא הגיעה בודדת.

שרון אלרעי-פרייס: מיד נגיע לנושא האוטובוס, כי אנחנו לא יודעים על כל מי שנסע באוטובוס, זו אחת הבעיות.

שרון אלרעי-פרייס: מבחינת הבידוד המפוקח במלונית, אנחנו מדברים על מצב שבו אנחנו דורשים מכל החוזרים מהמדינות האדומות האלה להיכנס למלונית עד לתוצאת בדיקה שלילית ראשונה.

שרון אלרעי-פרייס: במידה שכל הנוסעים במטוס שליליים, הם יכולים ללכת לבידוד בבית תחת הסכמון.

שרון אלרעי-פרייס: במידה שיש מישהו חיובי על המטוס אז ברור שהוא כנראה הדביק אחרים ואנחנו רוצים שכל נוסעי המטוס יישארו ליתר ימי הבידוד במלונית, אבל באופן עקרוני רוב האנשים ייכנסו למלונית במדינות אדומות לזמן מאוד קצר עד ווידוא שהם שליליים בבדיקת PCR.

שרון אלרעי-פרייס: כל יתר הדברים הם כמובן דברים שאנחנו עושים בשגרה.

אורי מקלב: במידה שהתגלה חולה מאומת, כמה זמן הם צריכים להיות במלונית?

שרון אלרעי-פרייס: חולה מאומת זה הולך לפי החלמה.

אורי מקלב: אני מדבר על שאר הנוסעים.

שרון אלרעי-פרייס: זה בידוד רגיל של 14 יום ללא בדיקות או שבעה ימים עם שתי בדיקות.

שרון אלרעי-פרייס: והחוזרים מחו"ל יהיו מחויבים בבדיקה ביום 7.

אורי מקלב: זה לא בידוד קצר.

אורי מקלב: אמרת בידוד קצר.

שרון אלרעי-פרייס: תודה על הדיוק.

שרון אלרעי-פרייס: הבידוד הוא בידוד של שבעה ימים.

שרון אלרעי-פרייס: הבידוד במלונית הוא עד תוצאת בדיקת PCR שלילית ואז הם ממשיכים לבידוד בבית.

שרון אלרעי-פרייס: זה לא שאחרי יום הם כבר לא בבידוד.

שרון אלרעי-פרייס: מי שחוזר ממדינות אדומות מחויב בבידוד – מחוסנים, מחלימים, לא מחוסנים, כולם.

שרון אלרעי-פרייס: מלקחי העבר על המלוניות אנחנו מנסים לצמצם את הזמן שאנשים שוהים במלונית ורק לתקופה עד שאנחנו נדע שהם באמת שליליים בבדיקה.

אורי מקלב: שכל המטוס שלילי.

אורי מקלב: אמרת בידוד קצר, התייחסת למידע שיש חולה מאומת במטוס.

אסתי ורהפטיג: כל מי שחוזר ממדינה אדומה יגיע למלונית, יעשה את בדיקת PCR עוד כשהוא מגיע לשדה.

אסתי ורהפטיג: הוא יהיה במלונית עד שיש תוצאה חוזרת שלילית.

אסתי ורהפטיג: אחרי תוצאה חוזרת שלילית, אם הוא מצהיר על זה שיש לו מקום בידוד שאין בו אנשים שמתגוררים יחד איתו ואין בו אנשים ששוהים שם, הוא יוכל להמשיך את המשך הבידוד בבית.

אסתי ורהפטיג: מה שד"ר אלרעי אומרת עכשיו זה הנושא שאם יש אדם חיובי במטוס אז כל המטוס יישארו עוד תקופה במלונית, זה לא משהו שלא נמצא בהכרזה הנוכחית.

אסתי ורהפטיג: זה משהו שאתמול דובר עליו ונצטרך לתקן את ההכרזה בהתאם.

איתמר בן גביר: זה חל לגבי כולם, מחוסנים ולא מחוסנים?

איתמר בן גביר: זאת אומרת, אם מישהו חוזר ממדינה אדומה והוא מחוסן הוא גם נכנס לבידוד, רק יותר קצר?

שרון אלרעי-פרייס: לא, הוא נכנס לבידוד.

שרון אלרעי-פרייס: אותו דבר.

אורי מקלב: זה אומר שאף אחד לא ישתחרר עד שכל המטוס יקבל תשובות.

אורי מקלב: זאת אומרת, לא שהוא יקבל PCR שלילי.

אסתי ורהפטיג: כרגע ההכרזה שמובאת לאישור הוועדה לא כוללת את הנושא הזה של המטוס.

אסתי ורהפטיג: היא מדברת על כל אדם פרטנית.

אסתי ורהפטיג: ברגע שאותו אדם מקבל תוצאה שלילית ב-PCR, בכפוף למה שאמרתי, הוא יכול להמשיך את הבידוד בבית.

זאב בנימין בגין: כמה מקומות יש לנו במלוניות ברגע זה?

זאב בנימין בגין: עשרות או מאות?

אסתי ורהפטיג: אני מבינה שהם ערוכים, אני לא יודעת להגיד לך מספר של מקומות.

זאב בנימין בגין: כלפי התחזית המאוד יסודית ברגע זה, כלומר מאוד ראשונית, האם אנחנו יודעים להתאים את המספר החזוי בשבועיים הבאים להכנה של מקומות במלוניות?

אילנה גנס: התשובה היא כן.

אילנה גנס: זה עלה בהערכת מצב כבר ביום שישי.

אילנה גנס: פיקוד העורף קיבל את המשימה לבצע בדיקה מול משרד הפנים לגבי צפי הגעות של ישראלים ואנשים שיש להם כבר היתר כניסה לישראל ממדינות אדומות, וכרגע יש מקומות פנויים גם במלוניות פתוחות עם אופציה להפעיל בתי מלון נוספים לטובת המשימה.

סימון דוידסון: יש לי שאלה לגבי התיירת שהגיעה ממלאווי.

סימון דוידסון: אותה תיירת הייתה חייבת בבדיקת PCR לפני שהיא עלתה למטוס?

שרון אלרעי-פרייס: ברור.

סימון דוידסון: הייתה איזושהי אפשרות לגלות את הנושא של הווריאנט לפני העלייה למטוס?

שרון אלרעי-פרייס: כל מה שקורה לפני העלייה למטוס הוא לא בשליטתנו.

שרון אלרעי-פרייס: אין לנו דרך לדעת אותו.

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו מבקשים בדיקה בעלייה למטוס, 72 שעות.

שרון אלרעי-פרייס: חברת התעופה צריכה לבדוק את זה ולא להעלות במידה שיש תוצאה חיובית.

שרון אלרעי-פרייס: מה נעשה אחר כך בכל מדינת יעד – יש כאלה שמרצפות, יש כאלה שלא מרצפות, זה ממש לא בשליטתנו.

שרון אלרעי-פרייס: אבל זה כן אחד הצעדים שעזר באופן משמעותי להפחית כניסת מאומתים למדינת ישראל, ולכן אנחנו משאירים אותו.

שרון אלרעי-פרייס: אבל זה לא שאני יכולה לדעת מה בדיוק הייתה בדיקתה, לוודא שהיא הייתה אמינה ולוודא שמרצפים כשמישהו חיובי.

אורי מקלב: לדעתכם הבדיקה שהיא עלתה למטוס לא הייתה נכונה?

אורי מקלב: היא קיבלה את החיובית כשהיא הגיעה לארץ.

אורי מקלב: השאלה מתי התגלה שהתיירת היא חיובית, רק מהבדיקה שהיא עשתה בארץ?

שרון אלרעי-פרייס: אני מניחה שהייתה לה בדיקה שלילית בעלייה למטוס, כי אחרת היא לא הייתה יכולה לעלות למטוס.

שרון אלרעי-פרייס: כשהיא נחתה בארץ הייתה לה בדיקה חיובית.

שרון אלרעי-פרייס: לנו לקח זמן בגלל שהיא תיירת והטלפון שהיא נתנה היה לא תקין או שהיא לא ענתה בו.

שרון אלרעי-פרייס: לקח לנו זמן לאתר אותה במשך כמה ימים.

אורי מקלב: היא הייתה בבידוד?

שרון אלרעי-פרייס: היא הייתה בבידוד כפי שנדרש 24 שעות.

שרון אלרעי-פרייס: אתה צריך להיות בבידוד עד לקבלת תשובת PCR, שהיא לא קיבלה אותה, או 24 שעות.

שרון אלרעי-פרייס: אחרי 24 שעות היא יצאה מבידוד.

אורי מקלב: עשיתם בדיקה והתברר שהיא הייתה בבידוד?

שרון אלרעי-פרייס: היא לא הייתה בבידוד, היא נסעה באוטובוס.

גור בליי: חבר הכנסת מקלב, הכלל הוא שאתה נשאר בבידוד 24 שעות או עד שלילי לפי המוקדם.

גור בליי: פה נגמרו 24 השעות אז היא נסעה.

גור בליי: היא לא הפרה את הבידוד.

אורי מקלב: יכול להיות שהתשובה החיובית בארץ הייתה הפעם הראשונה שהיא קיבלה חיובית?

אורי מקלב: רק בארץ גילו אותה באופן אמיתי?

שרון אלרעי-פרייס: נכון.

שרון אלרעי-פרייס: זה חלק מהמורכבות.

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו רואים את זה גם במצבים אחרים.

שרון אלרעי-פרייס: כל האנשים שמגיעים למדינת ישראל מחויבים בבדיקת PCR בעלייה למטוס ועדיין אנחנו רואים בנחיתה בנתב"ג אנשים חיוביים.

איתמר בן גביר: אם תעשו את ה-PCR, למה צריך שבעה ימים?

איתמר בן גביר: אם יש PCR כאן בארץ והוא בסדר, אין קורונה, אז למה צריך שבעה ימים?

שרון אלרעי-פרייס: כי במחלת הקורונה ובהרבה מחלות ויראליות אחרות יש תקופת דגירה.

שרון אלרעי-פרייס: אתה יכול לבדוק מישהו בעלייה למטוס, אקח את המצב הכי קיצוני, נניח שמישהו נדבק במטוס.

שרון אלרעי-פרייס: אז ברור שבנחיתה הוא עדיין לא יהיה עדיין חיובי וייקח כמה ימים עד שהוא יהיה חיובי.

שרון אלרעי-פרייס: אותו דבר אם תלך אחורה, הוא נדבק יום לפני זה או יומיים לפני זה.

שרון אלרעי-פרייס: יכול להיות שבבדיקה בנתב"ג הוא עדיין שלילי ויום או יומיים אחר כך הוא יהיה חיובי.

איתמר בן גביר: שבעה ימים זו תקופת הדגירה?

שרון אלרעי-פרייס: 14 ימים זו תקופת הבידוד המלאה, אבל אנחנו אומרים שאם יש בדיקות גם בכניסה וגם ביום השביעי עדיין יכול להיות שאחרי היום השביעי הוא יהיה שלילי ועדיין יהיה חיובי ביום העשירי.

שרון אלרעי-פרייס: זה יכול להיות, אבל הסיכוי לזה הוא קטן מאוד.

שרון אלרעי-פרייס: הייתה החלטת ממשלה לקצר את הבידוד מיום 10 ליום 7 בהינתן בדיקה שלילית ביום 7, שזה נותן איזשהו סיכון שישתחררו אנשים שאחרי הבדיקה השלילית שלהם יהיו חולים, אבל סיכון קטן.

שרון אלרעי-פרייס: ובניהול הסיכונים הוחלט לקחת את הסיכון הזה.

שרון אלרעי-פרייס: תקופת הדגירה היא בדרך כלל ארבעה-חמישה ימים, אבל היא יכולה גם להגיע ל-14 יום.

זאב בנימין בגין: הבנתי מדברייך שבבדיקת PCR ניתן לגלות את הזן החדש.

זאב בנימין בגין: האם דרושה מצד הבודקים תשומת לב מיוחדת כדי לחפש את הספייק הזה לעומת אחר?

זאב בנימין בגין: אם כן, מי מדריך את מבצעי הבדיקות במקורות הטיסה, בשדות התעופה, לפני שהם עולים?

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו לא יכולים להדריך אנשים זרים במעבדות זרות במדינות זרות.

שרון אלרעי-פרייס: אבל אנחנו בהחלט מדריכים את המעבדות שלנו.

שרון אלרעי-פרייס: כל הזמן יש קשר בין המפקחת על אגף המעבדות במשרד הבריאות, ד"ר רותי ישי, לכל מנהלי המעבדות, וכמובן עדכנו אותם בזה.

שרון אלרעי-פרייס: היום גם יוצא מכתב שממש מסביר מה לעשות.

אורי מקלב: אני חושב שבמצגת שלכם אתם כותבים שלא כל המעבדות יודעות.

אורי מקלב: דרוש שימוש בשיטות מעבדתיות לזיהוי שלא קיימות כעת בכל המעבדות.

אורי מקלב: זה כתוב במצגת שלכם.

שרון אלרעי-פרייס: כן.

שרון אלרעי-פרייס: אני אסביר.

שרון אלרעי-פרייס: יש כמה דרכים לעשות PCR, קיטים שונים, מכשירים שונים.

שרון אלרעי-פרייס: המשותף לכולם הוא שבודקים שניים או שלושה גנים לווירוס, וברגע שמוצאים אותם אומרים שיש בדיקת קורונה חיובית.

שרון אלרעי-פרייס: מעבר להגיד יש או אין, המכשיר מריץ את הקדימה כמה וכמה פעמים וברגע שהוא מזהה את אחד הגנים הוא נעצר ואומר שהגן קיים.

שרון אלרעי-פרייס: כמה שיש עומס נגיפי גבוה יותר, צריך פחות סיבובים לעשות על הדגימה כדי לזהות את הווירוס, וזה הערך של הסיטי.

שרון אלרעי-פרייס: כמה שהערך של הסיטי נמוך יותר, המספר הזה נמוך יותר, סימן שיש הרבה יותר וירוסים בתוך הדגימה הזאת ומצאו את זה בקלות.

שרון אלרעי-פרייס: מה שמאפיין את הווירוס הזה הוא שבבדיקות PCR שבהן בודקים שלושה גנים שאחד מתוכם זה גן S, רואים עומס נגיפים מאוד גבוה לפי שני הגנים האחרים שבודקים ולא רואים S בכלל, והשילוב הזה הוא שילוב מחשיד.

שרון אלרעי-פרייס: לא בכל הקיטים שיש במעבדות באופן רוטיני זו בדיקה שמבוססת על גן S.

שרון אלרעי-פרייס: מה שעשינו באופן מיידי תוך 24 שעות, ניתבנו את כל הבדיקות מנתב"ג שייעשו במעבדה אחת שמשתמשת במכשיר תרמו שבו באופן רוטיני בודקים את ה-S ואז מיד אתה יכול לראות חשד לווריאנט, ומהיום בכל המעבדות במדינת ישראל יש פתרון לזה.

שרון אלרעי-פרייס: מעבדה שלא עושה את זה עם הקיט הזה של התרמו, אנחנו מספקים לה קיטים אחרים שיכולים לאפיין את זה.

שרון אלרעי-פרייס: לא אכנס לזה, אבל תוך 72 שעות הגענו למצב שבכל מדינת ישראל או המעבדה עצמה או שהיא שולחת את זה למעבדת רפרנס שבודקת בקרב המאומתים האם יש חשד לווריאנט.

זאב בנימין בגין: האם יש פעולה בין-לאומית, ואנחנו חלק מהרשת הזאת, להפניית תשומת הלב למקרה המיוחד?

זאב בנימין בגין: האם אנחנו יכולים לצפות שתוך שבוע בערך ברוב נמלי התעופה אפשר יהיה כן לגלות?

שרון אלרעי-פרייס: כן.

שרון אלרעי-פרייס: יש רשת מאוד ענפה, שאנחנו אפילו חברים מובילים בה.

שרון אלרעי-פרייס: בגלל זה גם ידענו מראש על הסיפור של ההיעלמות של הגן S, וכששמענו על המקרים האלה כך זיהינו מהר שיש שלושה מקרים חשודים, ובהמשך אותו ערב אחת גם התעמתה בריצוף מלא.

שרון אלרעי-פרייס: בגלל שקיבלנו את המידע הזה מהקהילה הבין-לאומית לגבי ההיעלמות של S כשאתה משתמש בקיטים מסוימים, עשינו את הבדיקות שוב וגילינו שיש לנו שלושה החשודים.

שרון אלרעי-פרייס: המידע הזה קיים בעולם.

שרון אלרעי-פרייס: רק אגיד שאדם שיש לו בדיקת קורונה חיובית, עם S או בלי S, לא אמור לעלות לטיסה.

שרון אלרעי-פרייס: זה לא אמור לשנות את העניין.

שרון אלרעי-פרייס: זה לא שמישהו עם בדיקת קורונה חיובית אבל כשיש S הוא צריך לעלות.

שרון אלרעי-פרייס: כל בדיקת קורונה חיובית לא אמור לעלות לטיסה בכלל.

גלעד קריב: ד"ר אלרעי-פרייס, אני יודע שאת בדרכך לצאת אז אנחנו נעלה שאלות ולאחר מכן ניכנס לגוף התקנות.

גלעד קריב: בהקשר הזה אני כן רוצה להעלות כמה שאלות שאני חושב שחשוב שהתשובה תישמע ממך.

גלעד קריב: השאלה הראשונה נוגעת למעבר מבדיקות PCR לבדיקות אנטיגן לפני החזרה לארץ.

גלעד קריב: זה צעד שהוחלט עליו לאור הירידה המסוימת בנתוני התחלואה, אולי הסל של ההקלות שנעשו?

שרון אלרעי-פרייס: האמת שלא.

שרון אלרעי-פרייס: זה לא קשור להקלה.

שרון אלרעי-פרייס: בדיקת ה-PCR היא בדיקה שהיא מאוד רגישה מבחינת הבדיקה עצמה לעומת בדיקת אנטיגן, אבל החיסרון שלה, שבגלל שהיא לוקחת הרבה זמן ואתה צריך לתת לאדם זמן ולוודא שהוא מקבל את התוצאה, צריך לעשות אותה כמה ימים לפני זה כדי לוודא שבעלייה למטוס באמת תהיה תוצאה, כי אחרת האדם לא יוכל לעלות.

שרון אלרעי-פרייס: זה מה שגורם לזה שהרגישות קצת יורדת.

שרון אלרעי-פרייס: זאת אומרת, אדם נוסע לשבוע לחו"ל, מה הסיכוי שהוא ייבדק ביום הראשון או השני, 72 לפני הטיסה הוא כבר צריך לעשות את הבדיקה, יש סיכוי שהוא יצא שלילי, ו-48 או 24 שעות לפני הטיסה יהפוך להיות חיובי, אבל כבר יש לו תוצאה שלילית מקודם?

שרון אלרעי-פרייס: זאת אומרת, יש פה יתרון ל-PCR שהוא יותר רגיש, אבל חיסרון בזה שאתה צריך לעשות אותו יותר מוקדם ואז יכול להיות שהבדיקה היא כבר לא עדכנית.

שרון אלרעי-פרייס: לכן הוספנו את בדיקת האנטיגן כדי לאפשר את הבדיקה.

שרון אלרעי-פרייס: נכון שהיא פחות רגישה מ-PCR, אבל דווקא בגלל זה שהיא קורית בעלייה למטוס יכול להיות שהיא תזהה לנו יותר אנשים מאומתים לעומת רק בדיקות PCR.

שרון אלרעי-פרייס: כמובן שיש לזה עוד השלכות כלכליות וכו' על האנשים.

גלעד קריב: זה ברור.

גלעד קריב: אבל בהינתן המצב היום.

שרון אלרעי-פרייס: כשהתחיל העניין עם הווריאנט הדבר הראשון שבדקנו הוא האם בדיקת אנטיגן בכלל עולה עליו.

שרון אלרעי-פרייס: כי אם לא, היינו מבטלים את זה.

שרון אלרעי-פרייס: יש לנו אינדיקציה גם מדרום אפריקה, כי עשינו את הבדיקות מול העמיתים שם, שבדיקת אנטיגן עולה על הווריאנט הזה, וגם בדקנו את זה במדינת ישראל על החשודים אצלנו.

שרון אלרעי-פרייס: ראינו שבדיקת אנטיגן מצליחה לזהות את הווריאנט הזה, לא להגיד שזה הווריאנט אבל להגיד שיש בדיקת קורונה חיובית ולכן אנחנו משאירים את הדבר הזה.

שרון אלרעי-פרייס: זו לא הקלה מבחינתנו, זה פשוט טרייד אוף בין להגיד ש-PCR הוא יותר רגיש אבל עושים אותו יותר מוקדם אז אולי בגלל זה הרגישות בסך הכול תהיה יותר נמוכה לעומת בדיקה פחות רגישה אבל יותר עדכנית.

גלעד קריב: תודה.

גלעד קריב: שאלה שנייה שאבקש את התייחסותך, אמרתי את זה בפתח דבריי, היא לסוגיית השימוש באיכוני השב"כ.

שרון אלרעי-פרייס: אתחיל ואומר שאין שום רצון להשתמש באיכוני שב"כ באופן שבו השתמשנו בזה קודם.

שרון אלרעי-פרייס: אין שום רצון או מטרה להפעיל את זה על כל המאומתים בצורה רוחבית.

שרון אלרעי-פרייס: הבקשה היא לעשות בזה שימוש רק במצבים של אנשים שחשודים לווריאנט, לא כדי להחליף חקירה אפידמיולוגית.

שרון אלרעי-פרייס: הבסיס הוא חקירה אפידמיולוגית.

שרון אלרעי-פרייס: אבל ככלי משלים כדי לנסות לזהות מגעים אקראיים שהאדם המאומת לא יכול אפילו לספר עליהם.

שרון אלרעי-פרייס: כדוגמה לשאלה זה מה שפרויקטור הקורונה בבט"פ שאל, מה עושים עם האנשים שנסעו איתה באוטובוס.

שרון אלרעי-פרייס: אז אנחנו ביקשנו בכל האמצעים שיש בידינו, את הרשימות של האנשים מאגד.

שרון אלרעי-פרייס: מבין 28 אנשים שהיו באוטובוס, למעט המאומתת עצמה והנהג, יש לנו שמות רק של 16.

שרון אלרעי-פרייס: זאת אומרת שיש עוד 12 אנשים שהיו על האוטובוס הזה, יכול שהם נדבקו, יכול להיות שהם מסתובבים, הם לא יודעים את זה אפילו ואין לנו דרך להגיע אליהם.

שרון אלרעי-פרייס: אתה יכול לפרסם בתקשורת שהיה אוטובוס, בואו להיבדק, אבל אתה לא באמת יודע מי היה שם ויכול להיות שהם נושאים וריאנט שכרגע אנחנו מגדירים אותו כמסוכן עד שיתברר אחרת.

משה ארבל: פרסמתם בתקשורת?

שרון אלרעי-פרייס: זה לא יעיל.

משה ארבל: למה לא? ניסיתם?

שרון אלרעי-פרייס: כי בסוף אנחנו לא מגיעים בתקשורת לכל האנשים, וראינו את זה בכל הנחיות הקורונה.

שרון אלרעי-פרייס: בסוף אנחנו צריכים למצוא את 12 האנשים האלה בצורה מדויקת, כירורגית ומהירה.

שרון אלרעי-פרייס: אז עכשיו כשהאישה הזאת הגיעה ממלאווי לאילת, בדרך הייתה באוטובוס, היו שם עוד לא מעט מגעים בדרכים אחרות, בסוף אם ייקח לי זמן אני אפרסם כמו שפרסמו בעבר, אני אפרסם באתר האינטרנט של משרד הבריאות איפה האדם הסתובב.

משה ארבל: עד שהגעתם לוועדת חוקה עברו ימים שיכולתם לפרסם בתקשורת, במהדורות החדשות, קו אוטובוס, ביום זה וזה, בשעה זו וזו.

משה ארבל: זה לא נעשה.

שרון אלרעי-פרייס: בסדר גמור.

שרון אלרעי-פרייס: זה לא עניין של איכוני השב"כ.

שרון אלרעי-פרייס: אני מנסה לתת דוגמה למה איכוני השב"כ במקרים האלה, המאוד ספציפיים, המאוד כירורגיים, על אדם שהוא מאומת או חשוד לווריאנט מסוכן, למה אנחנו צריכים למצוא את המגעים האקראיים שלו, לא את המגעים שהוא יכול לספר, כי זה בסדר.

שרון אלרעי-פרייס: את המגעים שהיא הלכה לקנות בחנות, שאני לא יודעת מי עמד לידה, את המגעים שהיא הלכה למסעדה שאני לא יודעת מי ישב לידה.

שרון אלרעי-פרייס: במקרים האלה אנחנו צריכים להשתמש בצורה מאוד מצומצמת.

גלעד קריב: הדברים לא מונחים לפתחנו, אני מניח שכאשר הם יגיעו לוועדה מוועדות הכנסת זאת תהיה ועדת חוץ וביטחון.

גלעד קריב: אבל עדיין, זה הדיון הראשון של הכנסת בסוגיה.

גלעד קריב: אני רוצה לשאול בהקשר הזה שתי שאלות.

גלעד קריב: האחת, האם מבחינת

גלעד קריב: כם נבחנו ומוצו כל החלופות האחרות של איכוני השב"כ לגבי הווריאנט הזה?

גלעד קריב: הייתה מבחינת

גלעד קריב: כם עבודת מטה מסודרת של הגורמים הרלוונטיים ואתם רואים את הכלי הזה ככלי היחיד שעומד לרשות

גלעד קריב: כם היום למציאת אותן שרשראות הדבקה פוטנציאליות.

גלעד קריב: אני מבין שהתשובה היא כן.

גלעד קריב: שאלה שנייה, אני חושב שאמרת את זה אבל חשוב לנו להדגיש את הנקודה שמבחינת עמדת מערכת הבריאות כרגע אתם מדברים על הפעלת הכלי הזה רק ביחס למקרים שחשודים או מאומתים עם הווריאנט הזה.

שרון אלרעי-פרייס: נכון.

גלעד קריב: מבחינת

גלעד קריב: כם לא מדובר כרגע לא על בחינה של הרחבת השימוש וכו'.

שרון אלרעי-פרייס: ממש לא.

שרון אלרעי-פרייס: אפילו נאמר אתמול בדיון בצורה ברורה שבמידה והווריאנט ייכנס ויהיה נפוץ במדינה צריך להפסיק להשתמש בזה כי זה כבר לא רלוונטי.

שרון אלרעי-פרייס: זאת אומרת, הרעיון הוא לא לנסות להשתמש בכלי של השב"כ באופן רוחבי כמו קודם כדי למצוא מגעים, אלא באמת בצורה כירורגית.

שרון אלרעי-פרייס: היתרון של הדבר הזה הוא באמת בשלבים הראשונים, עכשיו.

שרון אלרעי-פרייס: אחר כך זה כבר פחות משנה.

גלעד קריב: אני חושב שבסופו של דבר כשתגיע החקיקה לכנסת – כרגע אין חקיקה לצערי הרב – בתקש"ח, שגם הוא אמור להגיע לכנסת, אני חושב שהפרמטרים צריכים להיות שונים מאוד ממה שראינו בהוראת השעה הקודמת שדיברה על תקופות של 45 ימים של הכרזה.

איתמר בן גביר: אבל גם אז הם עדיין לא מספרים שהם מיצו את כל היכולות ואת כל הבדיקות.

איתמר בן גביר: אם לדוגמה בתקשורת לא פניתם, איכוני שב"כ זה נשק יום הדין.

איתמר בן גביר: השאלה היא למה לא פועלים, יש כמה תחנות לפני איכוני שב"כ.

שרון אלרעי-פרייס: אני אסביר.

שרון אלרעי-פרייס: כמה תחנות לפני אלה דברים שלוקחים זמן.

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו מנסים עכשיו, נגד שעון חול שאוזל, למצוא את המגעים האלה ולקטוע את שרשראות ההדבקה כשיש לנו מעט.

שרון אלרעי-פרייס: בשלב זה במדינת ישראל הסוסים עוד לא ברחו מהאורווה.

משה ארבל: עברו חמישה ימים ואף מהדורת חדשות לא פרסמה באיזה יום, באיזו שעה, באיזה קו אוטובוס נסעו לאילת.

משה ארבל: יש אזרחים טובים שבאמת רוצים להגיד שהם לא רוצים חלילה להדביק, שייתנו להם את האינפורמציה הזאת.

משה ארבל: אם אני נסעתי לאילת, אין לי מושג, אני לא יכול לדעת אפילו שאני בתוך החבורה הזאת.

שרון אלרעי-פרייס: זה לא סותר אחד את השני.

שרון אלרעי-פרייס: מקובל לגמרי, אפשר להוציא את הקו.

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו ניסינו בדרכים אחרות, שזה דרך הרשימות של אגד.

שרון אלרעי-פרייס: גם זה דרש מכתב מפורט ממני שמבקש את הסמכות לקבל את השמות האלה באופן משפטי רלוונטי, וגם אז קיבלנו 16 שמות מתוך 28 האנשים.

שרון אלרעי-פרייס: זאת אומרת שעכשיו אנחנו צריכים לפעול באופן מהיר, ואנחנו נפרסם בתקשורת.

שרון אלרעי-פרייס: מבחינתי עכשיו יכול לצאת פרסום.

שרון אלרעי-פרייס: לחכות לראות שה-12 האלה יבואו ויירשמו איפשהו ולראות שהם שמעו על זה מהתקשורת, אפשר לעבוד במקביל.

שרון אלרעי-פרייס: זה לא מחליף את זה.

גלעד קריב: אני חושב שיש ערך גם כאשר משתמשים באמצעי המאוד קשה הזה.

גלעד קריב: אסור לנו להתרגל אליו, אסור לנו לקבל אותו כמובן מאליו.

משה ארבל: אבל זה מה שקורה.

גלעד קריב: לכן אני אומר, התנאי של השימוש באמצעים החילופיים, גם אם בסופו של יום יתברר שהם היו פחות יעילים, הוא ממש מתחייב מהמדרג הנורמטיבי.

גלעד קריב: אני חושב שזה גם עולה מפסיקת בג"ץ.

גלעד קריב: יש ציפייה שהכלים הנורמטיביים יותר של פרסום, של הזמנת הציבור, חייבים להתקיים בצד השימוש בכלי הזה.

גלעד קריב: אני אומר שוב, אנחנו נצטרך להבין איפה הדברים עומדים, ונמצאות פה נציגות משרד המשפטים.

גלעד קריב: נגיע עוד מעט גם לדיון יותר מסודר בעניין הזה.

משה ארבל: שאלת הבהרה לד"ר אלרעי-פרייס.

משה ארבל: העמדה לגבי איכוני שב"כ היא עמדת הדרג המקצועי או גם עמדתו של שר הבריאות ניצן הורוביץ?

שרון אלרעי-פרייס: גם עמדתו של שר הבריאות.

שרון אלרעי-פרייס: הדרג המקצועי מביא דברים בתיאום עם שר הבריאות.

אורי מקלב: החוק עכשיו מאפשר לשב"כ כן להגיע ל-12 האנשים האלה שאתם לא מוצאים אותם.

שרון אלרעי-פרייס: אני רוצה להדגיש לשאלתו של חבר הכנסת ארבל שאנחנו לא מדברים על הפעלה של כלי של השב"כ כמו קודם.

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו מדברים בצורה מאוד כירורגית.

איתמר בן גביר: מה זה איכוני שב"כ אם לא כלי של השב"כ?

שרון אלרעי-פרייס: אבל קודם זה הופעל על כלל המאומתים במדינת ישראל, כל המאומתים עברו.

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו קיבלנו למשרד הבריאות את כל המגעים שלהם באיזושהי חוקיות ושלחנו להם מסרון.

שרון אלרעי-פרייס: זה משהו אחר לגמרי.

שרון אלרעי-פרייס: זה לא אותו דבר.

איתמר בן גביר: מה זה הכירורגי?

איתמר בן גביר: על איזה מספר אנחנו מדברים?

שרון אלרעי-פרייס: שמונה אנשים.

איתמר בן גביר: אבל אתם בודקים גם את כל המעגלים מסביב, לא?

שרון אלרעי-פרייס: לא.

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו בודקים את המעגל הראשון שלהם.

שרון אלרעי-פרייס: זה משמעותי מאוד.

גלעד קריב: נמצאות כאן נציגי משרד המשפטים.

גלעד קריב: אני רוצה להבין מבחינה משפטית גרידא.

גלעד קריב: נכון לעכשיו הוראת השעה לא בתוקף.

גלעד קריב: האם הופעלו כבר תקנות לשעת חירום על ידי הממשלה לעניין הזה?

שי סומך: לא.

גלעד קריב: זאת אומרת, נכון לרגע זה לא נעשה שימוש בכלי של איכוני השב"כ.

גלעד קריב: אני רק רוצה להבהיר, מכיוון שיש פרסומים בתקשורת.

גלעד קריב: נכון לרגע זה לא הותקנו עדיין תקנות לשעת חירום ולכן אין שימוש בכלי הזה.

גלעד קריב: האם משרד המשפטים, המשרדים האחרים, ידוע לכם האם בכוונת הממשלה להתקין תקנות כאלה?

גלעד קריב: מתי הממשלה מתעתדת לעסוק בעניין?

שי סומך: אמורה להיות היום ישיבת ממשלה שתאשר את תקנות לשעת חירום.

שי סומך: במקביל אמורה להיות גם עבודה על טיוטת חוק.

גלעד קריב: להחזיר את הוראת השעה לחיים.

שי סומך: עם תיקונים כמובן.

שי סומך: אני מבין שהמגמה היא שבסוף השבוע החוק יעבור.

איתמר בן גביר: אני לא מבין את זה.

איתמר בן גביר: ד"ר אלרעי-פרייס, הנתון שהוא מביא לא מסתדר לי בכלל עם מה שאמרת.

איתמר בן גביר: אנחנו מדברים שאיכוני השב"כ האלה נעשו בראש ובראשונה כדי לאתר את שמונת הנוסעים.

שרון אלרעי-פרייס: ממש לא.

איתמר בן גביר: אז על מי איכוני השב"כ?

שרון אלרעי-פרייס: נעשה סדר.

שרון אלרעי-פרייס: השמונה האלה הם שמונה מקרים שבהם ב-PCR הראשוני היה החשד שיש שני גנים וחסר S.

שרון אלרעי-פרייס: בדיקת מעבדה שמעלה חשד.

שרון אלרעי-פרייס: אחד מהשמונה האלה כבר יש לנו זיהוי ודאי בריצוף מלא שמדובר בווריאנט הזה, זו התיירת ממלאווי, והשבעה האחרים נמצאים בתהליכים של ריצוף.

שרון אלרעי-פרייס: לחלקם יש עומס נגיפים מאוד נמוך, יכול להיות שבגלל זה אין S, לא בגלל שזה הווריאנט, ולכן לחלקם כנראה לא תהיה לנו תשובה ונדע רק מהמגעים שלהם אם הם יידבקו.

שרון אלרעי-פרייס: לא נעשה שום שימוש באיכוני השב"כ.

איתמר בן גביר: ומה המטרה עכשיו, באיכוני השב"כ שהתקבל בסוף השבוע האישור עליהם?

גלעד קריב: עדיין לא התקבל אישור.

איתמר בן גביר: יתקבל בעתיד.

איתמר בן גביר: הוא אמר שהוא מניח שזה יהיה.

שרון אלרעי-פרייס: הדרישה היא להעביר את הפרטים של אותם שמונה אנשים ולנסות לזהות האם יש להם מגעים אקראיים שהם לא יכולים לדווח עליהם בחקירה.

גלעד קריב: הסברנו את זה בתחילת הדיון.

גלעד קריב: כרגע כוונת הממשלה, זה גם מה שעו"ד סומך אמר, היא לגשר בין היום לבין המועד שבו הכנסת תאשר, אם תאשר, את הוראת השעה, על ידי שימוש בתקנות לשעת חירום.

גלעד קריב: זו כרגע התוכנית של הממשלה.

גלעד קריב: נכון לרגע זה התקנות עוד לא הותקנו על ידי הממשלה.

איתמר בן גביר: שאלנו אותו מה הצפי.

גלעד קריב: אז הוא אמר היום.

גלעד קריב: כרגע תקנות לשעת חירום על פי חוק יסוד: הממשלה, הממשלה יכולה להפעיל אותן ולהגיע לאישור הכנסת רק בחלוף מספר ימים.

גלעד קריב: אומר עו"ד סומך שייעשה שימוש בתקנות לשעת חירום כדי לגשר עד התקנת חקיקה מסודרת של החייאת הוראת השעה עם השינויים הנדרשים, שלהערכת הממשלה ניתן לבצע את זה תוך מספר ימי כנסת.

גלעד קריב: זה כרגע המתווה.

גלעד קריב: זאת אומרת שהממשלה מעוניינת להפעיל את הכלי הזה של איכוני השב"כ על המגעים של אותם שמונה מאומתים וחשודים.

איתמר בן גביר: ממתי הממשלה תפעיל את זה?

גלעד קריב: מהיום, ברגע שיותקנו התקנות.

גלעד קריב: זו הכוונה שלהם.

אסתי ורהפטיג: כי כל זמן שעובר שאנחנו לא מאתרים את המגעים אז יש חשש שזה ילך ויתפשט.

גלעד קריב: זו אמירה.

משה ארבל: אבל אדוני היושב-ראש, הוזכר כאן שלא נעשו כל הדברים החשובים שאמורים להיעשות לפני הצעד הזה.

שרון אלרעי-פרייס: הודעת דוברות יוצאת עכשיו.

איתמר בן גביר: את גם מבינה את הבעיה שלנו עם איכוני השב"כ.

איתמר בן גביר: איכוני השב"כ במדינה דמוקרטית זה מפחיד, זה אח גדול, זה כל הדברים שאנחנו מדמיינים והם מאוד מטרידים, כי זו פגיעה בזכויות אזרח בצורה הכי חד-משמעית.

איתמר בן גביר: אומר לך חבר הכנסת ארבל כמה פעמים שתפרסמי, ועשית את זה עכשיו וזה מצוין וזה יפה וזה טוב וזה אומר שההערות שלנו יכולות להשפיע.

איתמר בן גביר: אז אולי תבדקו?

איתמר בן גביר: אולי תנו יום או יומיים לפרסום הזה כדי לראות אם אזרחים באמת יבואו?

איתמר בן גביר: אולי תאתרו את כל אלה שאתם מחפשים?

זאב בנימין בגין: יש לנו סוסים באורווה וצריך לתפוס אותם עכשיו.

איתמר בן גביר: השאלה מה על כף המאזניים.

גור בליי: עו"ד סומך, לאורך השנתיים האחרונות כבר היו מקרים שבהם חקיקה שקשורה בקורונה הועברה בקצב מאוד מהיר.

גור בליי: מדוע צריך ללכת פה לתקנות שעת חירום, שהפעם האחרונה שהפעילו אותה זה היה כשהכנסת לא תפקדה בצורה מלאה, בין השמשות?

גור בליי: עכשיו אנחנו עם כנסת מתפקדת, למה אי אפשר לעשות את זה בדרך המלך של חקיקה, גם אם חקיקה בהולה, ולא לפנות לתקנות שעת חירום שזה דבר מאוד חריג שעושים אותו בדרך כלל כשאין כנסת?

שי סומך: אני חושב שד"ר אלרעי-פרייס הסבירה.

שי סומך: כל רגע חשוב.

משה ארבל: אם כל רגע היה חשוב היו צריכים לעשות פעולות.

שי סומך: אותו אדם שאולי נדבק ואולי יפתח את המחלה יכול להגיע מחר לחתונה וזה יהיה מאוחר מדי.

שי סומך: באיתור מגעים, ומשרד הבריאות יסביר את זה טוב ממני, כל רגע חשוב.

שי סומך: במיוחד בזן מסוכן.

גלעד קריב: צריך גם להבין את לוחות הזמנים.

צבי האוזר: אנחנו צריכים חקיקה בשלוש קריאות להוראת שעה?

גלעד קריב: כן.

גלעד קריב: עו"ד סומך, יש פה אמירה.

גלעד קריב: מכיוון שהדברים הם גם לא לאישורנו, אני רוצה שנתקדם הלאה.

גלעד קריב: יש פה שתי אמירות חשובות שצריך לחזור איתן לממשלה.

גלעד קריב: האחת, ללא קשר אם בסוף יופעלו איכוני שב"כ או לא, ישנם צעדים שחייבים להתקיים לפני השימוש בכלי הזה.

גלעד קריב: וגם כשמשת

גלעד קריב: משים בכלי הזה אי אפשר לומר: טוב, כבר איתרנו אותם.

גלעד קריב: הפנייה לציבור, הפרסום של המקומות שבהם אותם חשודים נמצאים, זה דבר שחייב להתבצע.

גלעד קריב: זה גם עולה מתוך פסיקת בג"ץ.

גלעד קריב: הפעלת החקירות האפידמיולוגיות המקיפות על האנשים האלה, שאני מניח ומקווה שזה נעשה, הפרסום לציבור, הצעדים האלה חייבים להתבצע במקביל כדי שגם אם אתם תפעילו איכוני שב"כ אנחנו נוכל לומר בואו תספרו לנו כמה אנשים הגיעו בעקבות הפנייה, אולי לא צריך.

גלעד קריב: דבר שני שהיועץ המשפטי אמר, שיכול היה להיות שנכון היה שבשעה הזאת כבר תהיה הצעת חוק.

גלעד קריב: הרי הוראת השעה קיימת.

גלעד קריב: תכניסו תיקונים, תפרסמו אותה בהליך מזורז של 24 שעות להערות הציבור, תביאו אותה מחר למליאה בקריאה ראשונה, ואפילו בלי שינוי סדרי העבודה של המליאה אפשר ביום שלישי למצות את הליך החקיקה.

גלעד קריב: אז זה מעלה שאלה האם באמת אי אפשר להסתדר ל-48 השעות הקרובות בלי התקש"ח.

גלעד קריב: אבל גם אם תחליטו בסוף להשתמש בתקש"ח, יש הבדל בין להשתמש בזה שבוע לבין להשתמש בזה ל-24 שעות.

גלעד קריב: אנחנו רושמים לפנינו את האמירה שאנחנו מבינים על פי פרסומים בתקשורת שנאמרה גם על ידי ראש השב"כ – זה אני אומר רק מכוח פרסומים בתקשורת - - -

משה ארבל: היא נאמרה גם על ידי שר הבריאות המכהן.

גלעד קריב: חבר הכנסת ארבל, הממשלה אתמול לא החליטה להחזיר את הוראת השעה כפי שהיא הייתה, ולמרות העלייה המסוימת בנתוני התחלואה, ללא קשר לווריאנט, לא מדברים כרגע להחזיר את שהיה מבחינת איכוני השב"כ.

איתמר בן גביר: אבל הם באים לכאן ומדברים על תקנות לשעת חירום, כשבבג"ץ עדאלה נכתב מפורשות שכאשר יש כנסת מתפקדת אפשר לעשות הכול בדרך המלך, לא ככה.

משה ארבל: יש גם כנסת שיש להם רוב בוועדות.

משה ארבל: הם יכולים להעביר הכול, אין להם בעיה.

גלעד קריב: חבר הכנסת ארבל, לרוב בכנסת לקואליציה יש רוב.

משה ארבל: יש רוב לא פרופורציונלי.

גלעד קריב: תודה על קריאת הביניים הזאת.

גלעד קריב: חבר הכנסת מקלב, בבקשה, ואחריו חבר הכנסת בני בגין.

גלעד קריב: אני מבקש למקד כרגע בשאלות לד"ר אלרעי-פרייס, כי היא צריכה לסיים את השתתפותה בישיבה.

גלעד קריב: תישאר איתנו אילנה גנס.

אורי מקלב: אדוני היושב-ראש, איך אנחנו מוודאים שאנשים שמגיעים מדרום אפריקה, חוזרים לאפריקה אבל עוברים דרך מדינות אחרות כמו טורקיה?

אורי מקלב: שאלה שנייה, במידה שלא התגלה במטוס מישהו מאומת, בהנחה שיודעים את זה מיד, למה אי אפשר להסתפק בחמישה ימים של בידוד ולא שבעה ימים, עם בדיקות?

אורי מקלב: אני רוצה שיישמע כאן בוועדה קול אולי אחר ממה שנשמע פה.

אורי מקלב: אני כן חושב שנושא של תקנות לשעת חירום היו צריכים להפעיל את זה עכשיו.

אורי מקלב: אנחנו לא מדברים עכשיו על מקרים רבים אחרי שזה מתפשט, אנחנו מדברים עכשיו בתחילת הדרך שהסוסים שיצאו מהאורווה הם בודדים, הם 12 או 8, זה לא משנה.

אורי מקלב: עליהם היו צריכים לעשות את כל המאמץ כשבאוטובוס הזה בנסיעה ארוכה היה מאומת.

אורי מקלב: שם צריך להפעיל את שעת החירום.

אורי מקלב: האם היה צריך לכנס את הוועדה בשביל האוטובוס?

גלעד קריב: להפעלת תקנות לשעת חירום לא צריך את הוועדה הזאת ולא חוץ וביטחון.

אורי מקלב: אנחנו כבר בעלי ניסיון בעניין הזה.

אורי מקלב: עכשיו, שיש בדיוק המקרה הקטן, שם להפעיל את כל המערכות.

אורי מקלב: להכניס אנשים שהיו על המטוס לבידוד במלונית זה בית כלא.

אורי מקלב: צריך להבין, המלונית היא לא המלונית של חולי קורונה שכולם נמצאים ביחד.

אורי מקלב: מלונית של בידוד אדם לא יוצא מהחדר במשך שבוע.

אורי מקלב: זה אירוע אחר לגמרי.

אורי מקלב: לכן צריך לראות את הפרופורציות.

גלעד קריב: תודה חבר הכנסת מקלב.

גלעד קריב: חבר הכנסת בגין, בבקשה.

זאב בנימין בגין: תודה.

זאב בנימין בגין: אני בוודאי שותף לחששות ולהיסוסים לגבי הפעלה של שירות ביטחון כללי במצבים רגילים.

זאב בנימין בגין: אז אני אומר מה אני שמעתי מד"ר פרייס.

זאב בנימין בגין: זו ההתחלה ואנחנו לא מצפים מהממשלה או מן המומחים שמיד עם איזה חשד ראשון יפעילו את כל האמצעים.

זאב בנימין בגין: אלה החשדות הראשונים, ואני חושב שהממשלה פעלה גם במהירות וגם ביעילות.

זאב בנימין בגין: אחרת היו אומרים, מה אתם מבהילים אותנו, עוד לא קרה שום דבר.

זאב בנימין בגין: דבר שני, כפי שאמרה ד"ר פרייס, יש לנו כשבועיים כדי לנסות לכבות את הדליקה על ידי האיתור של האנשים שבאו במגע עם אלה שאנחנו יודעים שהם חולים.

זאב בנימין בגין: אז אין פה זמן מיותר להיסוסים.

זאב בנימין בגין: ואם עד שאנחנו נמתין לכך שפלוני יאמר לאלמוני והוא יאמר לשלמוני שהוא קרא בעיתון מסוים שמחפשים את האנשים שהיו על האוטובוס, כל זה לוקח זמן.

איתמר בן גביר: המתינו כבר שבוע.

גלעד קריב: מה פתאום שבוע?

גלעד קריב: ממש לא נכון.

גלעד קריב: חבר הכנסת בגין יסיים את דבריו ואז נסביר את לוחות הזמנים.

זאב בנימין בגין: אנחנו כאן מוטים, כי אנחנו חברי כנסת, אנשי ציבור, צרכני תקשורת בכל הערוצים.

זאב בנימין בגין: לא כל האנשים צרכני תקשורת כאלה.

זאב בנימין בגין: לא כל האנשים בכל רגע אומרים מה כתבו עליהם.

זאב בנימין בגין: לכן צריך להניח שזה לוקח זמן.

זאב בנימין בגין: עכשיו יפרסמו אחד לא על חשבון השני.

זאב בנימין בגין: אין לנו זמן ואנחנו צריכים להפעיל כלי בחירום עם מגבלות ברורות, וגם אפשר להגביל את הזמן, עשרה ימים, שבועיים.

זאב בנימין בגין: אין טעם אחר כך.

זאב בנימין בגין: אבל זה צריך להיעשות.

גלעד קריב: צריך לומר לגבי לוחות הזמנים.

גלעד קריב: למיטב ידיעתי, הייתי באותו תדרוך ממשלתי, התמונה התבהרה בצהרי שישי.

גלעד קריב: זה לא שבוע.

איתמר בן גביר: זה ארבעה ימים.

גלעד קריב: במוצאי שבת התכנס הקבינט, אנחנו בבוקר יום ראשון.

גלעד קריב: יש פה פעולה מהירה.

גלעד קריב: צודק חבר הכנסת בגין שגם כשיש חשד אז עובר איזשהו פרק זמן עד שדברים מתבררים, עד שאתה עובר מחשד לחשד מאומת.

גלעד קריב: לוחות הזמנים הם נכון לרגע זה פחות מ-48 שעות.

משה ארבל: יותר.

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: מצהרי יום שישי בשעה 13:00 ואנחנו ביום ראשון.

משה ארבל: אז 47 שעות.

משה ארבל: אבל בסופו של דבר יכולנו לפרסם.

גלעד קריב: אבל את זה סיכמנו, חבר הכנסת ארבל.

משה ארבל: שאלה לד"ר אלרעי-פרייס.

משה ארבל: בהמשך להחלטה שהתקבלה אמש בממשלה, שקיבלה החלטה על אפריקה והחליטה להחריג את מדינות צפון אפריקה, קרי מצרים ומרוקו, אלה המקומות שיש לנו איתן יחסים דיפלומטיים, האם שיקולים מדיניים עמדו בבסיס ההחלטה להחריג את המדינות הללו, או האם היה משקל לשיקולים מדיניים על פני שיקולים רפואיים אפידמיולוגיים?

משה ארבל: להזכירך, המאומתת בהולנד היא אזרחית שהגיעה ממצרים דרך טורקיה, ולכן יש משמעות להחלטה הזאת.

שרון אלרעי-פרייס: אתחיל מהסוף.

שרון אלרעי-פרייס: הצגתי את זה קודם.

שרון אלרעי-פרייס: ההחלטה הייתה על פי שיקולים בריאותיים בלבד.

שרון אלרעי-פרייס: בהתחלה היו לנו הנתונים לגבי דרום אפריקה ובוטסואנה ורצינו להכניס כמדינות אדומות רק את שבע המדינות שנמצאות באותו אזור.

איתמר בן גביר: מרוקו זה כל כך רחוק?

שרון אלרעי-פרייס: די רחוק.

איתמר בן גביר: מדרום אפריקה?

איתמר בן גביר: חשבנו שזו אותה יבשת.

איתמר בן גביר: לא למדנו גיאוגרפיה.

איתמר בן גביר: בואו נגיד את האמת, גנץ ביקש.

שרון אלרעי-פרייס: אפילו לא ידעתי שהוא היה במרוקו.

שרון אלרעי-פרייס: ההתחלה הייתה לבודד את דרום אפריקה, בוטסואנה ושבע מדינות מסביב.

שרון אלרעי-פרייס: ברגע שאימתנו את התיירת שהגיעה ממלאווי היה ברור שצריך להרחיב את זה.

שרון אלרעי-פרייס: ההחלטה על ההרחבה הייתה להרחיב, כמו שאמרנו עם דרום אפריקה עם איזושהי רשת מסביב, אז גם על מלאווי עם איזושהי רשת מסביב, ולהכליל גם את אתיופיה שהיא האב מאוד גדול למקומות האלה.

שרון אלרעי-פרייס: בעצם לא הייתה סיבה להכליל את כל אפריקה.

שרון אלרעי-פרייס: מה שאתה מעלה זה מידע שהגיע אלינו אחר כך.

שרון אלרעי-פרייס: בשיחה שלי עם גורמי בריאות בבלגיה אמרו שהם לא בטוחים אם ההדבקה הייתה במצרים או באיסטנבול, כי אותה אישה גם עברה דרך איסטנבול.

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו באמת מוודאים את זה.

משה ארבל: זו סיבה גם לעצור את טורקיה.

שרון אלרעי-פרייס: יש פה משמעות מאוד גדולה לא מבחינה מדינית אלא מבחינת היכולת שלנו להכניס את כל האנשים שבאים מטורקיה למלוניות.

שרון אלרעי-פרייס: גם לזה יש משמעות.

שרון אלרעי-פרייס: והאם זה מוצדק והאם זה מידתי בגלל מישהי אחת שלא ברור אם היא נדבקה במצרים או בטורקיה לסגור את כל טורקיה.

שרון אלרעי-פרייס: זה הכול דיונים שאנחנו עושים אותם.

איתמר בן גביר: אבל אתם סוגרים בהרבה פחות ואתם מכריזים על מדינות אדומות בהרבה פחות, כשאין שום קשר ליחסים מול טורקיה, יחסי החוץ בהחלטות שלכם?

שרון אלרעי-פרייס: מי שהביא את הרשימה של המדינות היה משרד הבריאות, פרופ' נחמן אש ואנוכי הבאנו את רשימת המדינות.

שרון אלרעי-פרייס: לא היה לזה שום קשר למשהו מדיני או לא מדיני.

שרון אלרעי-פרייס: זאת הייתה הסתכלות על המדינות שבהן יש לנו ריצופים ולקיחת איזושהי רצועת ביטחון של מדינות מסביבן.

שרון אלרעי-פרייס: מכיוון שבאפריקה אין לנו הרבה ריצופים, זה שמרצפים בדרום אפריקה זה לא אומר שזה לא הגיע ממקום אחר.

שרון אלרעי-פרייס: אבל עדיין גם בזה אפשר לפעול בצורה מידתית ולא לכלול את כל אפריקה, כי יש אנשים שנוסעים למצרים ויש אנשים שנוסעים לטורקיה ואנחנו לא רוצים סתם לסגור אם לא צריך.

שרון אלרעי-פרייס: אבל כל יום נעשה הערכת מצב, ואם באמת יתברר שבמצרים יש עוד ריצופים שמגיעים למקומות אחרים היא בהחלט יכולה להפוך אדומה.

משה ארבל: אנחנו סוגרים בגלל אדם אחד ממלאווי, ואנחנו לא סוגרים בגלל אדם אחד שהגיע לבלגיה.

שרון אלרעי-פרייס: כי שם אנחנו לא בטוחים שזה ממצרים.

שרון אלרעי-פרייס: אני דיברתי אתמול בערב עם המקביל שלי בבלגיה כדי להבין את החקירה של האישה הזאת, כי זה היה קריטי לנו לפני שאנחנו מגיעים להחלטה.

גלעד קריב: אנחנו נגיע לדיון ממוקד ברשימת המדינות כשנקרא את התקנות.

איתמר בן גביר: אבל יושב-ראש הוועדה, יש כאן טענה שהיא לא טענה פשוטה.

איתמר בן גביר: אנחנו לא מפקפקים בגברת אלרעי-פרייס, אבל השאלה היא אם לדרג המדיני לא הייתה איזושהי התערבות, איזו לחישה בנושא הזה.

איתמר בן גביר: כי עם טורקיה המצב רעוע אז רוצים אולי לפרגן לצורר שם, ובמרוקו גנץ התארח אז זה לא כל כך נעים שהוא יחזור וילך למלונית, נכון?

גלעד קריב: רק שאתה טועה לחלוטין בלוחות הזמנים פעם נוספת.

גלעד קריב: גנץ כבר נמצא בארץ.

שרון אלרעי-פרייס: למה לא בידוד של חמישה ימים?

שרון אלרעי-פרייס: כמו שאמרתי בקיצור הבידוד מעשרה ימים לשבעה ימים, אנחנו לוקחים סיכון שיותר אנשים יכולים להיות שליליים בבדיקה בסוף הבידוד שלהם, ואחר כך להתאמת, כי תקופת הדגירה יכולה להגיע ל-14 יום.

שרון אלרעי-פרייס: אם נקצר את זה עוד משבעה ימים לחמישה אז נפספס עוד אנשים שהתאמתו ביום השביעי.

גלעד קריב: מה המשמעות במובן הזה של הבידוד של 72 שעות למחוסנים?

שרון אלרעי-פרייס: לא דיברנו על הדבר הזה בכלל, אבל אנחנו יכולים לדבר על זה.

שרון אלרעי-פרייס: לכן למישהו שהוא חב בידוד אין היגיון לקצר עוד את הבידוד, כי אנחנו מגדילים את הטווח שבו אנשים יכולים להיות מאומתים אחרי בדיקה שלילית.

שרון אלרעי-פרייס: אז המינימום של המינימום זה שבוע בידוד.

שרון אלרעי-פרייס: עשינו את כל המודלים האלה כשהתכנסה הממשלה החדשה וביקשה לקצר את הבידוד ודרשה לראות את המודלים.

שרון אלרעי-פרייס: הראינו את כל המודלים עם קיצור הבידוד מעשרה ימים לשבעה, הייתה עלייה בסיכון מ-5% שעלולים להתפספס ל-10% שעלולים להתפספס.

שרון אלרעי-פרייס: לקצר לחמישה ימים זה יהיה אפילו 20% שעלולים להתפספס.

שרון אלרעי-פרייס: זה לא הגיוני.

שרון אלרעי-פרייס: אתה מכניס לבידוד ומוציא אותם והם מתאמתים אחר כך.

צבי האוזר: טוב שעושים את זה עכשיו.

צבי האוזר: כשהיה לנו פה בכנסת הזאת מאבק לקיצור מ-14 לעשרה ימים לא ידעתם לעשות את החישוב הזה שהיה בכמויות מאוד גדולות והייתה פגיעה מאוד משמעותית במשק.

צבי האוזר: זו אולי העת להגיד שהשיהוי אז לקצר את הבידוד מ-14 יום לעשרה ימים – אני אומר לך את זה כמי שהוביל את המהלך הזה – אותה התעקשות של משרד הבריאות, והיום ההסכמה שלכם לשבעה ימים שמה את ההתעקשות דאז בעין לא טובה, והגיע הזמן לעשות על זה גם חשבון נפש.

צבי האוזר: מיליוני ימי עבודה.

שרון אלרעי-פרייס: אני לא חושבת שמשרד הבריאות צריך לעשות איזשהו חשבון נפש בדבר הזה.

שרון אלרעי-פרייס: יש הרבה מאוד מידע שאנחנו לומדים עם הזמן במגיפה הזאת.

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו עכשיו שנה וחצי בתוכה, יודעים יותר ממה שידענו בגל הראשון ובתחילת הגל השני.

אורי מקלב: הבידוד חל גם על מחוסנים, על כולם.

אורי מקלב: זה לא מה שהממשלה אז דיברה.

שרון אלרעי-פרייס: נכון.

שרון אלרעי-פרייס: לגבי מדינות אדומות, בגלל שמדובר בווריאנט שאנחנו עוד לא יודעים את המשמעות שלו לגבי חיסון ואנחנו כן רואים אנשים מחוסנים שנדבקים – אגיד שוב, הם חולים בצורה קלה וזה מה שמעודד אותנו למחשבה שגם אם היעילות של החיסון פוחתת במניעת הדבקה הוא עדיין יעיל כנראה מאוד במניעת תחלואה קשה ותמותה – אבל אנחנו לא יודעים עדיין את המשמעות של הידבקות של מחוסנים והדבקה שלהם, ולכן במצב כזה גם המחוסנים נדרשים להיות בבידוד.

שרון אלרעי-פרייס: רק אגיד שזו מדינה אדומה אז אסור לנסוע אליה בכלל.

שרון אלרעי-פרייס: אבל מי שחוזר ממנה צריך להיות בבידוד.

צבי האוזר: יש הבחנה בין מחוסן ללא מחוסן בהקשר הזה?

שרון אלרעי-פרייס: במדינות אדומות לא.

שרון אלרעי-פרייס: שאלה לגבי הקונקשן, מה שעושים כדי בכל זאת לשמור את זה מידתי ולא לקחת את כל ההאבים הגדולים האלה שדרכם עושים קונקשן ולהכניס את כולם כמדינות אדומות.

שרון אלרעי-פרייס: יש עבודה של רשות האוכלוסין וההגירה בשדה לבדוק את כל המטוסים שמגיעים ולבדוק בדרכונים מאיפה הם הגיעו.

שרון אלרעי-פרייס: אם הם מגיעים ממדינות אדומות, באמת להפנות אותם לאותו מסלול של בידוד במלונית, ואם לא אז להתייחס אליהם כרגיל.

שרון אלרעי-פרייס: זה הרבה מאוד עבודה שנעשית בשדה התעופה.

משה ארבל: ההקלות למיס יוניברס זה על דעתכם?

גלעד קריב: חבר הכנסת ארבל, סליחה, יש חברי כנסת שביקשו.

גלעד קריב: חבר הכנסת דוידסון, בבקשה.

סימון דוידסון: יש לי שני משפטים ושאלה.

סימון דוידסון: משפט אחד, אני חושב שזה לא הזמן לפוליטיקה קטנה וכל מיני עקיצות.

סימון דוידסון: אני חושב שהנושא הזה מאוד חשוב ורציני כדי שנתעסק בעיקר, ובוועדה הזאת הנושאים שהעלינו ועמדנו מאחוריהם בהחלט עזרו גם למשרד הבריאות.

סימון דוידסון: בעיקר בנושא של נתב"ג שעמדנו על זה פעם אחרי פעם, הנושא שם השתפר משמעותית.

סימון דוידסון: אבל צריכים ללמוד לקח מדברים.

סימון דוידסון: אני מתחבר מאוד למה שאמר חבר הכנסת ארבל.

סימון דוידסון: הייתה צריכה לצאת הודעה ברגע שהנושא הזה יצא.

סימון דוידסון: לא היינו צריכים לאבד יומיים.

סימון דוידסון: והנושא של ההסברה הוא חשוב מאוד.

סימון דוידסון: הייתה צריכה לצאת הודעה מפורשת, גם אם קצת מפחידה.

סימון דוידסון: אנשים היו צריכים מיד להיבדק ולדעת שזה המצב.

סימון דוידסון: השאלה שלי היא לגבי אילת.

סימון דוידסון: אני מבין שהתיירת שהגיעה לארץ נסעה לאילת באוטובוס, ואילת היא מעין אי.

סימון דוידסון: בעצם יש לנו כניסה אחת ויציאה אחת מאילת.

סימון דוידסון: האם יש איזשהן מחשבות לגבי בדיקות כאלו ואחרות היום באילת לפני שאנשים יחזרו מאילת חזרה למרכז?

שרון אלרעי-פרייס: זו שאלה מצוינת.

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו שקלנו את זה, כיוון שבחקירה אפידמיולוגית אנחנו זיהינו שאנחנו יכולים לתפוס בגדול את רוב שרשרת ההדבקה שעלולה הייתה להיווצר ממנה, גם על ידי המאומתת עצמה וגם על ידי השותפה שלה לדירה שחשבנו שאולי היא נדבקה.

שרון אלרעי-פרייס: כרגע היא שלילית בבדיקה.

שרון אלרעי-פרייס: ומגעים נוספים שהיו יכולים להיות שם.

שרון אלרעי-פרייס: אם היינו מרגישים שיש סיכוי גבוה, אפשר היה להפעיל עוד בדיקות.

שרון אלרעי-פרייס: אני רק רוצה להגיד שאין חובת בדיקה במדינת ישראל, אז אנחנו לא יכולים להגיד למישהו שלא נדרש לבידוד שייבדק.

צבי האוזר: למעט בכניסה לישראל.

שרון אלרעי-פרייס: נכון, זה משהו אחר.

שרון אלרעי-פרייס: אלה אנשים באילת.

שרון אלרעי-פרייס: אתה יכול לבחור שאתה לא נוסע לחו"ל אם אתה לא רוצה להיבדק.

סימון דוידסון: מה שאני מבין מדברייך, ד"ר פרייס, שאין צורך עכשיו באיזושהי בדיקה למי שנמצא באילת.

שרון אלרעי-פרייס: כרגע אין צורך בבדיקה המונית לתושבי אילת, נכון.

גלעד קריב: אחרי שנסיים נדבר על נושא נתב"ג שחבר הכנסת דוידסון העלה גם הפעם.

גלעד קריב: סוגיית נתב"ג עדיין צריכה להטריד אותנו בכל מה שנוגע לשימוש בתחבורה ציבורית, והגיע הזמן לקבל תשובות קצת יותר בהירות ממה שקיבלנו עד היום לגבי כל נושא השימוש בתחבורה.

גלעד קריב: למשל, מה קורה כשאנשים יוצאים מהמלוניות כי הם קיבלו בדיקת PCR שלילית, אבל הם חייבים להמשיך את הבידוד בבית, איך הם מגיעים לבית.

גלעד קריב: וכאן אי אפשר להמשיך עם התשובות שקיבלנו כל החודשים האחרונים של איזושהי העלמת עין מהשימוש בתחבורה הציבורית ועל ידי אנשים במקרה הזה למשל שחוזרים ממדינות אדומות.

גלעד קריב: אז הם לא חייבים בחובת בידוד במלונית, אבל מה הטעם לשלוח אותם לבידוד הביתה אם מכניסים אותם אחרי בדיקת PCR אחת לתוך אוטובוס?

גלעד קריב: אחרי ששמענו שצריך להפעיל איכוני שב"כ כדי למצוא מי נסע באוטובוס עם אותה תיירת מאומתת.

גלעד קריב: PCR ראשון לא מספיק כדי לשלול הדבקה בווריאנט, נכון?

גלעד קריב: אז אנחנו נצטרך למצוא פה תשובה.

גלעד קריב: עו"ד סומך, את זה אני גם מכוון אליכם במשרד המשפטים.

גלעד קריב: להפעיל איכוני שב"כ אבל אחרי זה לאפשר לאנשים לצאת מהמלונית בדרכם לבידוד בבית בתחבורה ציבורית?

אסתי ורהפטיג: אני רק אבהיר, אסור להם להשתמש בתחבורה הציבורית.

אסתי ורהפטיג: גם לגבי מי שהיום יש לו חובת בידוד של 24 שעות או עד תוצאה שלילית, אותו בידוד שיש היום למחלימים שחוזרים, אנחנו מתקנים את זה כך שגם הם לא יוכלו להשתמש בתחבורה ציבורית.

גלעד קריב: מי עוקב אחרי זה?

גלעד קריב: כי דרך אגב היה אסור לחבי הבידוד להשתמש בתחבורה ציבורית גם מנתב"ג, אבל אנחנו כבר חצי שנה לא מצליחים להבין למה לא אוכפים את זה.

אסתי ורהפטיג: היה חריג שכן אפשר לאותם מחלימים שיש להם אותו בידוד קצר של 24 שעות.

גלעד קריב: אני לא מדבר עליהם.

גלעד קריב: אני מדבר על אנשים שחבים חובת בידוד.

גלעד קריב: כרגע על אנשים יש חובת בידוד, או כי הם לא מחוסנים ובכלל יש להם חובת בידוד שלא השתנתה, אבל כרגע הולכים לשלוח כל אדם שחוזר מחו"ל ל-72 שעות בידוד.

גלעד קריב: אז צריך להסביר איך זה מתיישב עם היכולת שלהם דה-פקטו להשתמש בתחבורה ציבורית.

אסתי ורהפטיג: אסור להם.

גלעד קריב: אבל אסור להם זה לא משנה.

גלעד קריב: כי הממשלה אמרה לאורך חודשים שאסור להם, הם עושים את זה ואנחנו לא יודעים איך לאכוף את זה.

גלעד קריב: אם מפעילים איכוני שב"כ, כי צריך לתפוס כל אדם שהיה באוטובוס עם המאומתת, אז צריך להבין איך אתם מתמודדים עם סוגיית התחבורה הציבורית מנתב"ג.

גלעד קריב: אנחנו נדבר על זה.

גור בליי: השאלה לכל הפחות אם יש מענה אכיפתי לפחות לאלה שמגיעים מהמדינות האדומות.

גור בליי: כי הרי מדובר פה במספרים יחסית קטנים.

גלעד קריב: אנחנו נגיע לזה.

גלעד קריב: אני לא פותר את זה כרגע.

גלעד קריב: השאלה בכלל איך הם מגיעים למלונית, על זה תהיה פה תשובה, שזה כמה עשרות בכל יום אני מניח.

גלעד קריב: סוגיית התחבורה הציבורית אל המלוניות, מהמלוניות, היא תידון פה.

גלעד קריב: אני חוזר ואומר למשרד המשפטים, אני חושב שאין דרך ליישב הפעלה לא של תקנות לשעת חירום ולא את הכלי של איכוני שב"כ, בין אם זה באמצעות חקיקה ובין אם זה באמצעות תקש"ח, כשיש פה איזשהו חור ברשת שהוא ידוע כבר חודשים על גבי חודשים ולא מצליחים להתמודד איתו.

גלעד קריב: עכשיו הגיע הזמן לתת על זה תשובה, והיא תינתן היום על ידי מינהלת האכיפה.

גלעד קריב: כי אם לא, אנחנו נתכנס גם מחר וגם מחרתיים בסוגיה הזאת.

משה ארבל: כל אחד שמגיע מנתב"ג היום שהוא מחויב בידוד עד לקבלת תוצאות ה-PCR יכול ועולה על תחבורה ציבורית.

משה ארבל: זו מציאות ראיתי בעיני.

גלעד קריב: אבל צריך לעשות פה הבחנה משפטית.

גלעד קריב: מי שהוא מחוסן ויש עליו חובת בידוד קצרה, היום מותר לו לנסוע בתחבורה ציבורית, עד קבלת ה-PCR.

גור בליי: זאת אומרת, למשל אותה תיירת ממלאווי, לפני שהיא נסעה לאילת, איך היא הגיעה מנתב"ג למשל?

שרון אלרעי-פרייס: במונית.

שרון אלרעי-פרייס: היא שמרה על בידוד, יש כל הפירוט.

גלעד קריב: אנחנו לא נעשה חקירה אפידמיולוגית כאן בוועדה לאותה תיירת מאומתת.

גלעד קריב: אנחנו מיד נגיע לסוגיית התחבורה הציבורית.

גלעד קריב: העמדה של מערכת הבריאות בעניין הזה ברורה.

גלעד קריב: אנחנו לא צריכים את תשובותיה של ד"ר אלרעי-פרייס, כי אנחנו יודעים את עמדת מערכת הבריאות בנושא.

גלעד קריב: השאלה היא בצד של האכיפה.

גלעד קריב: מיד נגיע לעניין הזה.

אורי מקלב: מה בעניין 72 שעות?

גלעד קריב: 72 שעות זו הוראה חדשה שאומרת שכל אזרח ישראלי שחוזר ממדינה זרה שהיא לא אדומה.

גלעד קריב: החוזרים ממדינות אדומות נשלחים למלונית עד PCR ואז הולכים לבידוד בבית.

גלעד קריב: אבל אזרח ישראלי שיחזור בשבועיים הקרובים ממדינה שהיא לא אדומה – אני אומר אזרח, כי הזרים לא יכולים להיכנס אם נאשר את התקנות, למעט ועדת חריגים – יצטרך לגשת לבידוד של 72 שעות בביתו.

גלעד קריב: זה דבר חדש.

צבי האוזר: בין אם הוא מחוסן ובין אם לאו?

גלעד קריב: בין אם הוא מחוסן ובין אם לאו.

גלעד קריב: אם הוא לא מחוסן הוא צריך ללכת ל-14 ימים עם אפשרות קיצור לשבעה.

אורי מקלב: זה האירוע המרכזי בכל העניין.

גלעד קריב: נכון.

צבי האוזר: אם הוא איננו מחוסן והוא חזר מחו"ל הוא צריך ללכת לבידוד של שבעה ימים.

צבי האוזר: מחוסן צריך ללכת לבידוד של שלושה ימים בכפוף לבדיקה.

גלעד קריב: נכון.

אסתי ורהפטיג: אני רק מבהירה שזה לא מה שעומד כרגע.

גלעד קריב: נכון, כי זה לא מגיע לוועדה כאן.

גור בליי: זה ועדת הבריאות.

גלעד קריב: אבל אנחנו בהסתכלות רחבה על העניין.

גלעד קריב: כשאנחנו נדבר על התחבורה הציבורית מנתב"ג לחבי בידוד לא נעשה את ההבחנה בין 72 לבין 14 לבין מלוניות.

גלעד קריב: צריך למצוא פתרון לסוגיית התחבורה הציבורית מנתב"ג.

גלעד קריב: בעניין הזה אי אפשר לומר שהוועדה הזאת לא זעקה את הזעקה הזאת כבר כמה חודשים.

גלעד קריב: אפילו קבענו סיור בנתב"ג בעיקר סביב הנושא הזה.

גלעד קריב: אני כבר אומר מראש למינהלת האכיפה, עוד מעט כשנגיע אליכם נבקש תשובות על הסוגיה הזאת.

גלעד קריב: צודק חבר הכנסת מקלב ששני השינויים הגדולים כרגע במדיניות הכניסה לישראל זה חסימת הכניסה של זרים, זה בעצם היפוך מתווה התיירות.

גלעד קריב: כרגע חוזרים לעניין שזרים בשבועיים הקרובים לא נכנסים אלא בוועדת חריגים מכל העולם.

אורי מקלב: זה לא בסמכותך.

גלעד קריב: זה גם לא בסמכותנו, אבל מיד נעבור על התקנות.

גלעד קריב: השינוי השני, שהוא יידון ויאושר בוועדת הבריאות אבל צריך להסתכל עליו גם כאן, הוא שגם ישראלים מחוסנים יישלחו ל-72 שעות בידוד.

גלעד קריב: שאינם מחוסנים נשלחים לשבועיים עם קיצור לשבעה ימים עם PCR שני.

צבי האוזר: צריך להדגיש את זה, כי מצבו יותר טוב.

צבי האוזר: צריך לעודד את זה.

גלעד קריב: מצבו קודם כל יותר טוב בריאותית, כי הסיכוי שלו לחלות קטן יותר.

איתמר בן גביר: לעניין ההסעות מנתב"ג, אני רוצה לדעת לא רק מה אסור אלא מה הפתרון, איך משנעים את האנשים בסופו של דבר.

איתמר בן גביר: שאלה שנייה, כרגע אם אני מעודכן נכון פרופ' גליה רהב מתל השומר אומרת ברשת ב' שהזן החדש היה ידוע מ-11 בנובמבר ולכן היה צריך להתריע עליו לפני.

איתמר בן גביר: אשמח להתייחסות שלך.

איתמר בן גביר: דבר שלישי, שהוא הכי מטריד אותי.

איתמר בן גביר: עדיין לא קיבלתי תשובה בעניין האיכונים על איזה היקף אנחנו מדברים.

איתמר בן גביר: אני מצטער שאני שואל פעם אחר פעם את השאלה הזאת, אבל זו שאלה חשובה לי.

איתמר בן גביר: כי מבחינתי, שלא כמו חבר הכנסת בגין שרואה את העניין הזה של האיכונים שהכול בסדר, אנחנו חיים במדינה דמוקרטית.

זאב בנימין בגין: לא שמעת אותי ולא אמרתי זאת.

איתמר בן גביר: ככה הבנתי מדבריך.

איתמר בן גביר: אני רואה את זה קצת שונה, חבר הכנסת בגין.

איתמר בן גביר: אני אומר גם כמשפטן שאנחנו בבעיה קשה באיכונים האלה.

איתמר בן גביר: אני רוצה לדעת בכל זאת על איזה היקפים אנחנו מדברים, כי זה נפקא מינה מאוד גדולה אם זה 10, 20, 100, 200, או 2,000 ו-3,000.

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו מנסים לפעול בכלי הזה בצורה הכי מצומצמת שאפשר, שזה אומר להפעיל את זה רק על מגעים של מקרים שחשודים לווריאנט.

שרון אלרעי-פרייס: במקרה הזה אנחנו מדברים על שמונה אנשים במדינת ישראל, לחפש את המגעים שלהם.

שרון אלרעי-פרייס: לכל אחד מהם יהיו 20 מגעים אקראיים, זה סדר הגודל.

שרון אלרעי-פרייס: לא מדובר על אלפים בכלל.

גלעד קריב: אתם מדברים רק על מגעים במעגל ראשון.

שרון אלרעי-פרייס: נכון.

איתמר בן גביר: מה לגבי הדברים של פרופ' רהב?

שרון אלרעי-פרייס: ממש לא.

שרון אלרעי-פרייס: הווריאנט הזה קיבל את השם שלו והבינו שהוא וריאנט אחר ב-23 בנובמבר, ואז הסתכלו אחורה וראו שיש עלייה מאוד גבוהה שלו.

שרון אלרעי-פרייס: זה מהשבוע שעבר.

גלעד קריב: תודה.

גלעד קריב: חבר הכנסת בגין, בבקשה.

זאב בנימין בגין: ד"ר פרייס, אנחנו חווים עכשיו במלוא מובן המילה את האמירה שהיו כאלה שידעו, יכלו לומר, אמרו את זאת כבר לפני שנתיים, החיים עם הנגיף הזה על נגזרותיו.

זאב בנימין בגין: שאלתי היא מדעית טכנולוגית, האם יש עכשיו מאמצים בעולם לקיצור הזמן של התוצאות של הבדיקות, או שיש פרק זמן מינימאלי שאיננו מאוד קצר שהוא אינהרנטי, שהוא חלק מן התהליך הביולוגי של זיהוי כזה או אחר.

זאב בנימין בגין: כי שלושה ימים, אנחנו יודעים כמה זה מקשה עלינו.

זאב בנימין בגין: האם יש מאמצים כאלה?

זאב בנימין בגין: אני מניח שאמורים להיות ושמישהו ילך בכיוון הזה.

שרון אלרעי-פרייס: בהחלט.

שרון אלרעי-פרייס: לאורך כל התקופה יש הרבה מאוד מאמצים לקצר את הזמן להבחנה.

שרון אלרעי-פרייס: התהליך הזה הגיע לכל בדיקות האנטיגן השונות, בדיקות PCR או דמויות PCR שמקבלים תוצאה מהירה שלהן.

שרון אלרעי-פרייס: כי כל הרעיון הוא באמת לזהות את זה כמה שיותר מוקדם.

שרון אלרעי-פרייס: אבל גם בתהליך של הריצוף יש מאמצים גם בתוך מדינת ישראל, ואני בטוחה שגם בעולם, להביא לתוצאות ריצוף יותר מוקדמות.

שרון אלרעי-פרייס: משרד הבריאות, ביחד עם המכון הביולוגי, עוד עושה פיילוט לנסות לזהות ב-PCR מהיר וריאנטים שמעניינים אותנו, לפתח שיטה שבה אנחנו מזהים וריאנטים שמעניינים אותנו בתוך כמה שעות.

שרון אלרעי-פרייס: זאת אומרת, כל הזמן יש ניסיון לקצר את הזמנים, לזהות כמה שיותר מוקדם, כי אתה צודק מאוד שזה הבסיס בעצם לקטוע את שרשראות ההדבקה, לדעת את זה כמה שיותר מוקדם ולבודד את האנשים החולים.

זאב בנימין בגין: אבל אין חסם ביולוגי לקיצור, הידוע לנו?

שרון אלרעי-פרייס: כל הזמן מקצרים את הזמנים.

שרון אלרעי-פרייס: אם אנחנו רוצים ריצוף שהוא ריצוף מלא, עוד לא גילו את השיטה איך עושים ריצוף מלא בפחות מחמישה ימים לצורך העניין, אבל מנסים לעבוד על שיטות.

שרון אלרעי-פרייס: יש כמה קשיים ואתגרים בזה, אבל אני מקווה שנצליח גם שם לקצר את הזמנים.

גור בליי: ריבוי המוטציות שיש בנגיף הזה, אני מבין שיכול שישפיע על ההיבט של מידת ההשפעה של החיסון מפני הדבקה והעובדה שאנחנו כן יודעים כבר שהוא מדבק מאוד.

גור בליי: אבל חוץ מהמידע שאמרת שהוא לא ודאי מדרום אפריקה, אין סיבה להניח שהוא יהיה יותר מסוכן.

גור בליי: כלומר, יכול להיות באותה מידה שהוא יהיה פחות מסוכן, שיהיה באותה מידה או יותר, נכון?

שרון אלרעי-פרייס: נכון, אנחנו לא יודעים כרגע.

שרון אלרעי-פרייס: דבר שאנחנו כן יודעים זה שיש לו ריבוי של מוטציות שמדאיגות אותנו ושיש התפשטות מאוד מהירה שלו.

שרון אלרעי-פרייס: אלה שני הדברים שאנחנו יודעים.

שרון אלרעי-פרייס: ליתר הדברים לוקח זמן לראות עד כמה הוא קטלני, עד כמה הוא אלים, במי הוא בדיוק פוגע.

שרון אלרעי-פרייס: צריך מספרים יותר גדולים כדי להבין את זה.

גלעד קריב: שתי התייחסויות אחרות.

גלעד קריב: אנחנו מסיימים את הדיון של השלב הזה בעוד דקות ספורות.

גלעד קריב: חבר הכנסת האוזר, בבקשה.

צבי האוזר: רציתי לשאול בהמשך למה שמה שנאמר כאן.

צבי האוזר: הרי בסוף מה שמעניין אותנו, אם אנחנו שמים את האצבע על הנקודה, היא עמידות החיסון.

שרון אלרעי-פרייס: אני רק רוצה לתקן משהו קטן.

שרון אלרעי-פרייס: זה לא רק עמידות החיסון.

שרון אלרעי-פרייס: צריך לזכור שבמדינת ישראל יש לא מעט אנשים שכרגע הם לא מוגנים.

שרון אלרעי-פרייס: זה לא שבמדינת ישראל אנחנו 90% מוגנים מבחינת האוכלוסייה, ולכן אם ייכנס משהו שהחיסון עובד טוב עבורו אנחנו בשקט.

שרון אלרעי-פרייס: לא, יש לנו כמיליון אנשים מבוגרים שלא קיבלו את מנת הבוסטר שלהם והחיסון שלהם כבר התפוגג.

שרון אלרעי-פרייס: יש לנו בין מיליון ל-1.2 מיליון ילדים מתחת לגיל 12 שלא קיבלו חיסונים, רק עכשיו אנחנו מתחילים את חיסוני הילדים, ועוד 670,000 מבוגרים שלא קיבלו מנת חיסון ראשונה או שנייה מסיבה זו או אחרת.

שרון אלרעי-פרייס: זאת אומרת, יש לנו אוכלוסייה לא מבוטלת של אנשים לא מוגנים במדינת ישראל.

שרון אלרעי-פרייס: כך שהמשמעות של החיסון עבור הווריאנט היא כמובן קריטית, אבל זה לא רק.

שרון אלרעי-פרייס: גם אם אנחנו נגלה שהחיסון מאוד טוב עבורו, יש לנו אוכלוסייה לא מבוטלת במדינת ישראל שאינה מוגנת.

צבי האוזר: אבל את האוכלוסייה הלא מוגנת הזאת ידענו לנהל מול וריאנט דלתא, בהינתן אחוז מחוסנים כפי שהוא כן קיים תוך שאיפה כמה שיותר להתחסן, ויכול להיות שהגל הזה יעורר, לפחות מבחינה תודעתית, את אלה שלא התחסנו ויכולים להתחסן, שהגיעה העת באמת להתחסן.

צבי האוזר: כי הסיפור הזה לא מאחורינו.

צבי האוזר: השאלה מבחינת המבט הכולל.

צבי האוזר: מתי להערכת

צבי האוזר: כם נדע משהו לגבי עמידות החיסון?

צבי האוזר: דבר שני, האם יש שאלה של עמידות החיסון של פייזר מול חיסונים אחרים?

צבי האוזר: זאת אומרת, יכול להיות שזה עמיד מול חיסון אחר בצורה מהותית יותר אבל מול פייזר פחות.

צבי האוזר: הערה שלישית, אנחנו או שהולכים לאירוע גדול או שהולכים לאזעקת שווא, צריך להתייחס לזה כאל חומרה כל עוד לא ניתן.

צבי האוזר: אבל צריך לאמן את המערכות, כי אני מניח שאחרי הנגיף הזה יבוא נגיף זיתא או נגיף נוסף אחר.

צבי האוזר: פה אנחנו חווים מה המהירות שלכם לקבל החלטות דווקא בימים הראשונים, שהם הימים הכי קריטיים.

צבי האוזר: אני למשל הייתי עושה כבר בחקיקה ניצרה שקטה שמאפשרת הפעלת איכוני שב"כ עד 99 אנשים.

צבי האוזר: שלא צריך ללכת ולחכות ולעשות.

צבי האוזר: אני לא יודע מה עשיתם עם השינוי האחרון שהיה מבורך, השינוי של הבדיקה של 72 שעות לפני כניסה לארץ, שהורדתם מ-PCR.

גלעד קריב: דיברנו על הנושא.

צבי האוזר: אלה בדיוק הדברים שהם עדות למהירות של החלפת מדיניות, של מדיניות מקלה כשאפשר אבל מדיניות מחמירה כשצריך באותם ימים רציניים.

צבי האוזר: פה צריך להסיק מסקנות.

צבי האוזר: וכן אם אנחנו הולכים לאירוע חמור עם הנגיף הזה, האם אתם כבר נערכים למערכת החינוך, כלומר כבר חושבים צעדים קדימה אם בסוף יתברר שאנחנו בבעיה.

גלעד קריב: נאסוף את כל השאלות וד"ר אלרעי-פרייס תסכם.

אורי מקלב: שתי שאלות קצרות בעניין, גם מתוך הניסיון שהיה בעבר כשהיה לנו סגר לאזרחים ישראלים או תיירים להיכנס למדינה.

אורי מקלב: קודם כל, ישראלי שיוצא למדינות האלה, אם הוא מתחייב לא לחזור לתקופה מסוימת, האם נאפשר לו את זה?

אורי מקלב: זה היה צורך מאוד גדול, אנחנו דואגים מאוד לישראלים שרוצים לצאת בגלל מדיניות החוץ שלנו לשליחויות.

אורי מקלב: אנחנו לא חושבים שיש אנשים פרטיים שיש להם עסקים במקומות האלה.

אורי מקלב: אם הוא לא מגיע למקום, הוא יכול לאבד את כל ממונו ולחיות ברחוב בגלל שלא נותנים לו לצאת, והיציאה בעבורו היא קריטית.

אורי מקלב: אנחנו יכולים להתנות את זה בזמן מסוים שהוא לא יכול לחזור.

אורי מקלב: עשינו את זה בעבר, היו בעבר דברים כאלה אחרי מאמצים.

אורי מקלב: אני חושב שכבר עכשיו צריך לאפשר לישראלי שרוצה לצאת לאותן מדינות אדומות, אבל הוא מתחייב לא לחזור.

אורי מקלב: מכיוון שיש לו דברים שהם קריטיים עבורו שם, לא רק למי שנמצא בתפקיד ממשלתי.

אורי מקלב: מתוך הניסיון שיש, יש הרבה אנשים שהם אזרחי חוץ אבל מרכז חייהם כאן בארץ, כגון סטודנטים או אחד מבני הזוג נמצא פה והוא ישראלי ובן הזוג השני יצא לגיחה קצרה לחו"ל.

אורי מקלב: היום אתם מפרידים משפחות ולא נותנים לצאת.

אורי מקלב: זה יכול להיות אפילו ילדים שהם מעל גיל 18 שההורים שלהם נמצאים פה.

אורי מקלב: יש כאן כמה אפשרויות שאנחנו חושבים שכבר עכשיו צריך לטפל בזה.

אורי מקלב: אני אומר את זה במיוחד למדינות האלה שעכשיו נמצאות ברשימה.

אורי מקלב: אולי לא שם זה העיקר, אבל מאוד בקלות יכול להיות שזה יהיה בעוד מדינות ואתם צריכים כבר להביא את זה עם האפשרות לתת, מתוך הניסיון, לאותם אזרחים.

גלעד קריב: תודה.

גלעד קריב: משה ארבל, בבקשה.

משה ארבל: תודה.

משה ארבל: ד"ר אלרעי-פרייס, בשישי בערב נחתה בישראל מיס קמרון, למרות היותה מדינה אדומה.

משה ארבל: לפני חצי שעה הודיע שר התיירות שתחרות מיס יוניברס החשובה מאוד באילת לא תתבטל השנה.

משה ארבל: מבלי להיכנס לתוכנה ועניינה של התחרות, וחשיבותה או אי חשיבותה, כולם הם תיירים, הם אמורים להיכנס דרך ועדת חריגים.

משה ארבל: אנחנו נמצאים כאן באירוע שמונחים כאן על השולחן בדיון איכוני שב"כ ובריאות הציבור, איך אנחנו שמים את כל הדברים הכל כך חשובים האלה אל מול תחרות שלא יקרה כלום אם היא תהיה בזום השנה או שהיא תהיה בדרך אחרת, או שהיא תידחה בכמה חודשים.

משה ארבל: אני מבקש התייחסות.

גלעד קריב: תודה.

גלעד קריב: ד"ר אלרעי-פרייס, סיכום שלך ונמשיך.

שרון אלרעי-פרייס: אתחיל עם הסוף, לגבי תחרות מיס יוניברס.

שרון אלרעי-פרייס: זה אחד מהאירועים שיש לפעמים במדינת ישראל, ומדינת ישראל גאה שיש בה אירועים בין-לאומיים.

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו יכולים לדון על טיב התחרות הזאת ספציפית, אבל זה אירוע בין-לאומי שמגיעים אליו מכל העולם.

שרון אלרעי-פרייס: אני מניחה שלקח הרבה מאוד זמן לארגן אותו, וחלק מהמשתתפים כבר נמצאים כאן, ולכן לא בקלות מבטלים כזה אירוע שישראל מובילה תהליך בין-לאומי.

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו כן פועלים כרגע לראות איך אנחנו מגדרים את זה כמה שיותר עם בדיקות, עם מעקב, מייצרים מתווה מיוחד לדבר הזה כדי מצד אחד לא לבטל אירוע שמדינת ישראל השקיעה בו ונמצאת כגורם בין-לאומי מוביל, ומצד שני לא מסכנים את בריאות הציבור.

שרון אלרעי-פרייס: אז בהחלט אנחנו מסתכלים על זה ובונים ברגעים אלו מתווה לדבר הזה.

שרון אלרעי-פרייס: אני כן אגיד שבהקשר של המתמודדים שמגיעים ממדינות אדומות שם יש ניסיון לצמצם את כמות האנשים שמגיעים, רק מי שחייב.

שרון אלרעי-פרייס: כמובן שיש הרבה אנשים שמגיעים כצוות – הפקה, טלוויזיה, וכו' – הם לא מגיעים ממדינות אדומות.

שרון אלרעי-פרייס: מבחינת מהירות הפעולה בגילוי וריאנט, זה באמת החלק הכי קריטי, אני מסכימה, ובאמת החלק שאותנו במשרד הבריאות מאוד מאתגר.

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו כל הזמן רואים וריאנטים, אנחנו לא חולקים אתכם כל וריאנט שעולה.

שרון אלרעי-פרייס: היו הרבה מאוד וריאנטים, יש עשרות כאלה.

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו עושים ישיבה שבועית עם הגורמים שלנו, יש כמה ישיבות אפילו, אבל יש גם ישיבה בין-משרדית בראשותי להסתכל על הווריאנטים, להבין מה המשמעות שלהם, להסתכל מה אנחנו צריכים לעשות עם המדינות, וקובעים את ההגדרה של המדינות אדומות, כתומות וצהובות לפי הדבר הזה בניתוח שבועי.

שרון אלרעי-פרייס: כאשר אנחנו רואים תופעה כזאת של התפשטות מאוד מאוד חריגה, מאוד מאוד מהירה, עוד לפני שאנחנו יודעים, זה הרגע לעשות את הפעולות המשמעותיות כדי לעצור את זה.

שרון אלרעי-פרייס: אני חושבת שמדינת ישראל פעלה פה באופן מהיר ביותר.

שרון אלרעי-פרייס: תוך פחות מ-24 שעות כל הבדיקות מנתב"ג הופנו לבדיקת PCR שיכולה להעלות את החשד לווריאנט.

שרון אלרעי-פרייס: לשמחתנו לאורך הגלים התחזקה העבודה גם במשרד הבריאות, בלשכות הבריאות, ביחד עם מפקדת אלון, מערכת טובה לקטיעת שרשראות שבהן אנחנו מגיעים לכל האנשים, מגיעים למגעים שלהם, דוגמים אותם בבית, באמת מערכת מאוד מאוד טובה.

שרון אלרעי-פרייס: כל המערכת הזאת הופעלה בבת אחת בצורה מאוד מהירה, ותוך פחות מ-72 שעות כל הבדיקות במדינת ישראל ייעשו דרך מסלול שמזהה כבר ב-PCR חשד לווריאנט.

שרון אלרעי-פרייס: אז אני חושבת שפעלנו מאוד מהר בכל הכלים שעומדים לרשותנו, וגם הבקשה להפעיל את איכוני השב"כ היא חלק מאותו סל.

שרון אלרעי-פרייס: אני חושבת שהרעיון שהצעת הוא רעיון מצוין שצריך לחשוב עליו בהקשר של החוק.

שרון אלרעי-פרייס: האיכונים לא עלו בתקנות של החוק כמו שרצינו, אבל אני חושבת שבדיוק הווריאנט הזה מראה לנו שאנחנו צריכים את הנצרה הזאת בצורה מאוד מצומצמת שתהיה קיימת בדיוק למקרים האלה כדי שלא נתעכב.

שרון אלרעי-פרייס: וזה באמת הקטע המאתגר בעבודה, שעל סמך נתונים שבהרבה מאוד פעמים בהתחלה הם חלקיים, אתה לא יודע הרבה אם הווירוס יותר הורג או אם הווירוס יותר פוגע בלא מחוסנים או במחוסנים.

שרון אלרעי-פרייס: צריך לקבל החלטות, ואם אנחנו לא נקבל החלטות אמיצות אנחנו עלולים אחר כך מאוד להצטער.

שרון אלרעי-פרייס: עקבנו במשך החודשים האחרונים אחרי הרבה מאוד וריאנטים, אף פעם לא הגענו לפה ועשינו מזה איזשהו רעש.

שרון אלרעי-פרייס: פה אנחנו באמת חושבים שיש סיכון שהוא סיכון חריג.

שרון אלרעי-פרייס: יכול להיות שיתברר בעוד שבועיים שזו אזעקת שווא, אבל אנחנו מעדיפים לטעות את הטעות הזאת מאשר לטעות את הטעות ההפוכה.

שרון אלרעי-פרייס: מבחינת עמידות מול חיסונים, בדרך כלל לוקח לזה מספר שבועות כדי לקבל את התשובה.

זאב בנימין בגין: זה הרי גם מדגם.

זאב בנימין בגין: אנחנו לא רוצים שיידבקו, אבל אנחנו צריכים אותם כדי להבין מה קורה.

שרון אלרעי-פרייס: בדיוק.

שרון אלרעי-פרייס: אז קודם כל היו כבר דברים לאורך המגיפה שעשינו מהלכים מאוד יוצאי דופן, שהבאנו לפה וירוס עוד לפני שהוא נכנס ממדינות אחרות ועשינו עליו בדיקות במעבדה עוד לפני שהווירוס היה פה.

שרון אלרעי-פרייס: לדוגמה, הווריאנט מברזיל הגיע למעבדה אצלנו, עשינו עליו בדיקות עוד לפני שהיה פה חולה עם הווריאנט הזה.

שרון אלרעי-פרייס: צריך להבין שכאשר אנחנו צריכים לבדוק וירוס זה אומר לגדל אותו במבחנה, לשים אותו בבאריות שבכל בארית יש כמות שווה ואז להתחיל לבדוק עם סרומים שהולכים ומדללים את הכמות של הסרום כדי לראות מתי החיסון יספיק להשפיע.

שרון אלרעי-פרייס: הדבר הזה לוקח כמה שבועות.

שרון אלרעי-פרייס: אני מקווה שיהיו לנו תוצאות ראשוניות מהתהליך שכבר התחיל להיות בדרום אפריקה.

שרון אלרעי-פרייס: דיברנו עם הקולגות בדרום אפריקה ויהיו להם כנראה תוצאות בזמן הקרוב.

שרון אלרעי-פרייס: אז יכול להיות שזה ייתן איזושהי אינדיקציה.

שרון אלרעי-פרייס: בדרך כלל זה לוקח זמן.

שרון אלרעי-פרייס: מה שכן אגיד על הווריאנט הזה הוא שלפי המוטציות שלו, יש לו מוטציה אחת ששותפה עם וריאנט ביתא שהיה הווריאנט שנקרא בעבר דרום אפריקאי, שהחיסון של האסטהרזניקה לא עבד טוב עבורו בגלל מוטציה מסוימת.

שרון אלרעי-פרייס: לווריאנט הזה יש אותה מוטציה, ולכן אנחנו חושבים שכנראה ההשפעה על חיסון האסטרהזניקה תהיה פחות מועילה על הווריאנט הזה בדומה לווריאנט ביתא.

שרון אלרעי-פרייס: אבל על חיסוני פייזר ומודרנה ואחרים אנחנו עוד לא יודעים.

צבי האוזר: כי אותה גברת ממלאווי מחוסנת אסטרהזניקה?

שרון אלרעי-פרייס: נכון.

אורי מקלב: לא נתת תשובה לגבי אזרחים ישראלים.

גלעד קריב: זה דיון שהוא משפטי.

גלעד קריב: אנחנו נגיע אליו כשנדבר על התקנות.

גלעד קריב: ד"ר אלרעי-פרייס, תודה.

גלעד קריב: אנחנו מעריכים את הזמן הרב שהיית איתנו כאן בוועדה.

גלעד קריב: אילנה נשארת איתנו עד מיצוי הדיון.

שרון אלרעי-פרייס: אתם בידיים הכי טובות, אתם יודעים את זה כבר.

גלעד קריב: נכון.

גלעד קריב: יש לי תחושה שניפגש בקרוב בכנסת.

גלעד קריב: תודה לד"ר אלרעי-פרייס על הסקירה המקיפה ועל התשובות לשאלות.

גלעד קריב: סדר הדברים כרגע יהיה סדר הדברים הבא.

גלעד קריב: אנחנו נשמע התייחסות של פרופ' חגי לוין, ראש איגוד רופאי בריאות הציבור, דרך הזום.

גלעד קריב: לאחר מכן נפנה למינהלת האכיפה ונבקש ממינהלת האכיפה התייחסות להיערכות שלהם להתמודדות עם הווריאנט החדש.

גלעד קריב: אני אומר מראש שאנחנו נבקש התייחסות לסוגיית התחבורה הציבורית וההגעה אל מקומות הבידוד, בין אם מלוניות ובין אם הבתים הפרטיים.

גלעד קריב: אחרי שנשמע את מינהלת האכיפה ניגש לעבוד על התקנות וההכרזות עצמן.

שרון אלרעי-פרייס: אני רק רוצה לעדכן שבעקבות הדיון פה יצאה הודעה לתקשורת בעניין קו אגד, איפה הוא נסע.

אורי מקלב: והיה זה שכרנו.

גלעד קריב: תודה.

גלעד קריב: פרופ' לוין, בבקשה.

חגי לוין: שלום.

חגי לוין: תודה לך, יושב-ראש הוועדה.

חגי לוין: ראשית אני רוצה להגיד שעצם העובדה שהממשלה מיד ערכה דיון, ונשמעו גם בקבינט השרים דעות שונות, וגם כאן הדיון מתנהל ושומעים את הדעות השונות ומנסים להגיע במציאות המורכבת מאוד הזאת להחלטה הנכונה ביותר להיום עבור מדינת ישראל, זה כבר דבר נכון וראוי.

חגי לוין: צריך כל הזמן שיהיה לנגד עינינו שמחר הדיון מתחיל מחדש.

חגי לוין: זאת אומרת, אנחנו צריכים לחשוב קדימה, אבל הנתונים ישתנו מיום ליום ואנחנו כל הזמן צריכים לראות במבט צופה פני עתיד לאן אנחנו הולכים.

חגי לוין: דווקא בגלל הדבר הזה צריך עכשיו לתכנן נכון, ואם ניקח כדוגמה את המקרה של הנסיעה בתחבורה הציבורית, אנחנו רוצים להיות במדינה שבה אם מתגלה שאדם נושא מחלה מדבקת היה באוטובוס, ניתן מיידית, ואין שום סיבה שבמדינת ישראל החדשנית זה לא יהיה אפשרי שהחוקר או החוקרת האפידמיולוגית מיד, בלי צורך באישור ראש שירותי בריאות הציבור, יש לו הסמכות לקבל באופן מיידי את הנתונים מנתוני הרב-קו ולדעת מי היה באוטובוס הזה ולהגיע כירורגית לאותם אנשים שהיו באותו אוטובוס.

חגי לוין: העובדה שגם היום, שנתיים אחרי, אין לנו האפשרות לעשות את זה, ובמקום זה אנחנו הולכים לכלי טיפש, כלי שהוא רוחבי, שהוא מאתר טכנולוגית, כלי השב"כ, שהשיטה המדויקת בו איננה ידועה אבל כבר הוכח שיש בעיה קשה בחוסר דיוק של הכלי.

חגי לוין: ראינו את הדבר הזה – העובדה הזאת אומרת דרשני.

חגי לוין: לכן לא צריך ללכת לנתיב הזה של השב"כ, אלא צריך לראות איך אנחנו משפרים את היכולת לקבל את הנתונים ישירות ובמהירות לחוק האפידמיולוגי.

חגי לוין: אותו דבר בגבולות.

חגי לוין: היום יש דיון על 50 מדינות, מחר יהיו 30 מדינות חדשות, וזאת המציאות.

חגי לוין: אנשי משרד הבריאות עושים כמיטב יכולתם, אבל הנתונים משתנים מרגע לרגע, ולכן צריכה להיות מערכת מהירה, מקצועית של סגירת מעגל על בסיס נתונים, וכאן בוועדה ראוי שבעוד שלושה ימים, ארבעה ימים, יוצגו הנתונים.

חגי לוין: נאמר כאן על הנושא של הקיצור משבעה ימים לחמישה ימים.

חגי לוין: אני אומר שזה ניהול סיכונים מורכב ובהחלט מבינים ומצדיקים את ההחלטה להתייחס באופן דומה למחוסנים ולא מחוסנים כשאנחנו ממש בתחילתו של אירוע עם האומיקרון, הזן החדש.

חגי לוין: אבל ד"ר שרון אלרעי-פרייס דיברה על המשמעויות של חמישה ימים.

חגי לוין: המשמעויות של זה משתנות לפי הכמויות.

חגי לוין: אני לא יודע כמה אלפי אנשים מתכננים להכניס השבוע למלוניות, יכול להיות שפתאום יסתבר שהקיצור הזה של החמישה ימים הוא מתחייב, כי אחרת אין לנו אפשרות להכניס ליום הראשון את החדש שהגיע ועוד בכלל לא עשה בדיקת PCR.

חגי לוין: לכן ההחלטות האלה חייבות להיות במערכת מאוד מאוד מורכבת של איזונים, ופה ניהול הסיכונים דווקא לדעתנו אולי לכיוון קיצור המשך.

חגי לוין: כי בכל זאת, אם אדם עשה בדיקה ראשונה, עשה בדיקה שנייה והוא שלילי והוא לא מגע ידוע, הוא רק הגיע ממדינה שהגדרנו אדומה ליתר ביטחון, כי לא הוכח שעדיין יש שם הזן החדש, אז אולי דווקא צריך ללכת לכיוון הקיצור.

חגי לוין: אנחנו צריכים לראות מבחינת האיום.

חגי לוין: אין שום הוכחה שהנגיף יותר אלים, ולכן יש קושי מסוים.

חגי לוין: אבל אני כן מבין את הצורך גם לקבל החלטות מהירות.

חגי לוין: וגם אם בסוף יסתבר שקיבלנו החלטה מחמירה מדי, זה לא אומר שההחלטה הייתה מוטעית, אבל צריך לראות.

חגי לוין: כי ראינו שאין דבר יותר קבוע מהזמני.

חגי לוין: לא הייתי רוצה להיות במצב שאנחנו מקבלים החלטה תחת לחץ, ואחר כך כבר משאירים אותה לחודשים, לא מאפשרים לזרים להיכנס לישראל.

חגי לוין: לכן ועדת החריגים היא קריטית.

חגי לוין: צריך לראות שיש שם מספיק כוח אדם שמאפשר לקבל החלטות מושכלות לגבי מקרים חריגים.

חגי לוין: וגם לחשוב על סוגיית הפיצויים.

חגי לוין: פתאום מבטלים לאנשים, כי אין ברירה מבחינת בריאות הציבור.

חגי לוין: האם יש מנגנון פיצוי לאותם אנשים שלא יכולים להיכנס לישראל?

חגי לוין: צריך לחשוב על הסוגיות האלה ולתת להן מענה כדי שנוכל לקיים מערכת לאורך זמן.

חגי לוין: תודה רבה.

גלעד קריב: תודה רבה, פרופ' לוין.

גלעד קריב: אנחנו ניגשים למינהלת האכיפה.

גלעד קריב: אנחנו נשמע עכשיו התייחסות ממינהלת האכיפה על ההתמודדות שלהם עם הווריאנט החדש.

גלעד קריב: אני מבקש התייחסות לסוגיית התחבורה הציבורית.

גלעד קריב: לאחר מכן נשמע את רשות האוכלוסין, ההיערכות שלהם להפעלת ועדת החריגים.

גלעד קריב: אני כבר מודיע שביום שלישי אני מתכוון לקיים דיון ספציפי בסוגיה הזאת לאור סגירת השמים לזרים.

גלעד קריב: אנחנו תכננו לעשות את הדיון הזה בלי שום קשר להרחבת האיסור.

גלעד קריב: עכשיו זה מקבל משנה תוקף.

אורי מקלב: איזה משרד מוביל את ועדת החריגים?

גלעד קריב: משרד הפנים, רשות האוכלוסין, בשיתוף עם משרד החוץ.

אורי מקלב: ויציאה מהארץ?

גלעד קריב: היציאה מהארץ זה גם רשות האוכלוסין ומשרד הבריאות.

גלעד קריב: וזה מוסדר בתקנות.

גלעד קריב: מיד נסביר פה את המטריה המשפטית שדעתנו לא נוחה ממנה בשל השימוש בחוק הכניסה לישראל ככלי שמסדיר את העניין הזה ולא חוק סמכויות הקורונה.

גלעד קריב: אם יש אתנו נציג נתב"ג, נשמע מה קורה שם עם ההיערכות שלהם.

גלעד קריב: ואז ניגשים להקראת ההכרזות והתקנות ויעלו עוד שאלות תוך כדי הקריאה.

גלעד קריב: מכובדיי, אנחנו ניגשים למינהלת האכיפה, מר עמוס בן אברהם, ראש המינהלת, בבקשה אדוני.

עמוס בן אברהם: שני נציגים, אדוני, נמצאים בזום.

עמוס בן אברהם: גם סגן ראש מינהלת האכיפה במשטרת ישראל, ניצב משנה צביקה חסיד, וגם קצין אבטחה של מרחב נתב"ג.

גלעד קריב: מבחינתך, מר בן אברהם, אתה תרצה שצביקה יתייחס ראשית לדברים?

עמוס בן אברהם: צביקה יתייחס בראשית הדברים.

עמוס בן אברהם: אני רק אגיד בכמה מילים במה אנחנו עוסקים.

עמוס בן אברהם: א' באמת בבעיה הזאת איך מסיעים אנשים שסיימו את הבידוד שלהם שלא בתחבורה ציבורית.

גלעד קריב: אתה מדבר על הבידוד במלוניות?

עמוס בן אברהם: כן.

עמוס בן אברהם: בכלל, אלה שעכשיו אתה רוצה שיגיעו בשלום להמשך הבידוד שלהם או לביתם בלי להידבק בדרך.

עמוס בן אברהם: זה קשה מאוד.

עמוס בן אברהם: בפעם האחרונה שדנו בזה לא היה פתרון טוב שאפשר לאכול את העוגה ולהשאיר אותה שלמה.

עמוס בן אברהם: זאת אומרת, גם לשלוח אותם באוטובוסים או דברים כאלה וגם לשמור שהם לא יידבקו.

אורי מקלב: החשש שלנו שהם לא ידביקו.

עמוס בן אברהם: אני לא חושב שזה החשש העיקרי.

עמוס בן אברהם: צריך לראות מה אפשר לעשות, ונשמע את צביקה מה המשטרה יודעת לעשות כרגע ונמשיך משם בדיון הזה.

גלעד קריב: מר חסיד, בבקשה.

צביקה חסיד: צהריים טובים לכולם.

צביקה חסיד: אני אפרט את סדר הפעולות של משטרת ישראל, למעשה מיום שישי, עם ההבנה שיש לנו וריאנט מסתובב בחוץ.

צביקה חסיד: את החיבור הראשוני כמובן קיבלנו ואנחנו עושים אותו אל מול מגן ישראל.

צביקה חסיד: יש לנו נציגים שלנו בתוך מגן ישראל.

צביקה חסיד: ברגע שהייתה הבנה לגבי דמויות ספציפיות שמסתובבות כחשודות בנשיאת הווריאנט הייתה לנו הבנה לגבי שתי דמויות שנמצאות באזור הדרום, באזור אילת.

צביקה חסיד: הנתונים והשמות הועברו למרחב אילת.

צביקה חסיד: במרחב אילת נפתח חפ"ק בראשות מפקד המרחב לנסות לאתר את שתי הדמויות.

צביקה חסיד: לאחר זמן קצר אותרה החברה שהיא עובדת באחד המלונות באילת, וזמן קצר לאחר מכן אותרה החיובית שהייתה למעשה בבית של החברה.

צביקה חסיד: ופה למעשה זה נתן להביא את התגובה המהירה של המשטרה אל מול אירוע נקודתי ברמה של לאתר.

צביקה חסיד: באזור כמו אילת אנחנו מדברים על תיירים, עובדים זרים, ופה כן התנהלנו בצורה נכונה.

צביקה חסיד: לגבי הממשקים, היה באירוע הזה ממשק צמוד לפיקוד העורף ולמשרד הבריאות, כולל ההובלה שלהם לכיוון ירושלים, למלונות, לטובת בידודים.

צביקה חסיד: סדר פעולות נוסף מעבר לאירוע הנקודתי הזה, אנחנו בממשקי עבודה צמודים, כמו שאני חוזר ואומר, עם פיקוד העורף ועם משרד הבריאות.

צביקה חסיד: כל המבודדים שחשודים בנשיאת הווריאנט, אני מדבר על השמונה הרלוונטיים, נעשו בקרות וביקורים שלוש פעמים ביום במהלך סוף השבוע וגם היום, עד שישללו את הנושא של הווריאנט, כאשר מיקוד האכיפה הוא כמובן אליהם.

צביקה חסיד: בנתב"ג נפרס מערך ספציפי רלוונטי אל מול הטיסות הנוחתות מארבע המדינות הרלוונטיות.

צביקה חסיד: אני יכול להגיד שביום שישי בשלוש לפנות בוקר ואתמול היו שתי טיסות מאתיופיה שנכנסו והטיסות האלה קיבלו מענה וטיפול משטרתי בהתאם לנדרש אל מול פיקוד העורף שנמצאים שם, כולל ההבנה שהם עולים על אמבולנסים ביום שישי ומיניבוסים ביום שבת, אתמול בלילה, לכיוון המלוניות.

צביקה חסיד: כל נושא המלוניות, כרגע יש לנו שתיים במספר, בירושלים ובתל אביב, דן פנורמה, שמנוהלות על ידי פיקוד העורף.

צביקה חסיד: יש שם אנשי קשר וממשקים של המחוזות הרלוונטיים ותגובה מהירה אל מול המלוניות האלה על מנת לתת מענה לטובת אירוע שנידרש אליו אל מול המלוניות, כולל חיבור כמובן לפיקוד העורף.

זאב בנימין בגין: כמה מקומות פנויים יש היום במלוניות?

צביקה חסיד: עד כמה שידוע לי יש עשרות מקומות, כולל מלונות עתודה.

צביקה חסיד: זה לא רק שני המלונות האלה.

צביקה חסיד: יהיו מלונות עתודה שבמידה ונידרש לכמות גדולה יותר של מבודדים יהיה לאן להעביר אותם.

גלעד קריב: יש כבר עכשיו ארבעה מלונות, יש שם מאות מקומות.

גלעד קריב: כרגע התפוסה שם עומדת על פחות מ-20% ניצול של הפתרונות.

אורי מקלב: אני יודע שבעבר היו 10,000 איש במלוניות בו זמנית.

גלעד קריב: כן, אבל סגרו חלק גדול מהמתקנים.

גלעד קריב: כרגע ישנם ארבעה מתקנים.

אורי מקלב: שם המלונות לא פעלו והיה צורך להעביר אותם.

צביקה חסיד: בעניין התחבורה הציבורית, מנתב"ג לכיוון המלוניות.

צביקה חסיד: קודם כל הטיסות נוחתות בטרמינל 1 ומשם הם הועברו ביום שישי עם אמבולנסים, והיום לפנות בוקר במיניבוסים לכיוון המלוניות.

צביקה חסיד: לעניין התחבורה מהמלוניות לבתים, אם אנחנו הולכים טיפה אחורה, הנושא הזה היה באחריות פיקוד העורף ולא משטרת ישראל, כך שאני לא יכול להתייחס לנושא הזה.

צביקה חסיד: עד כאן.

גלעד קריב: אז אוסיף את השאלה לגבי התחבורה הציבורית, היועצת המשפטית.

גלעד קריב: אני מבין שנכון לרגע זה אנשים שהם לא מחוסנים או מחלימים ונוחתים בנתב"ג וצריכים להיכנס לבידוד של 14 או 7 אסור להם לנסוע בתחבורה ציבורית, נכון?

אסתי ורהפטיג: נכון.

גלעד קריב: ועכשיו הכלל לגבי כל האזרחים שחוזרים ממדינות לא אדומות שיצטרכו להיכנס ל-72 שעות מהיום בחצות יהיה אותו כלל?

אסתי ורהפטיג: הוא יהיה אותו כלל, שגם להם אסור להשתמש בתחבורה הציבורית.

גלעד קריב: אז אני מבקש את התייחסות מינהלת האכיפה.

אורי מקלב: לא הבנתי אותך, אדוני היושב-ראש.

אורי מקלב: הם יהיו בבידוד בבית?

גלעד קריב: כן.

גלעד קריב: כל מי שחוזר ממדינה אדומה הולך למלונית ואחרי זה בידוד בבית.

גלעד קריב: דרך אגב, הבידוד בבית של מי שחזר ממדינה אדומה הוא של 14 ימים ו-7?

אסתי ורהפטיג: כן.

צבי האוזר: ומי שלא חוזר ממדינה אדומה?

גלעד קריב: הוא אמור עכשיו להיכנס ל-72 שעות בידוד בבית.

צבי האוזר: אלא אם כן הוא לא מחוסן ואז הוא נכנס.

גלעד קריב: נכון, זה ברור.

צבי האוזר: לא, חייבים להדגיש.

אורי מקלב: האם ב-72 השעות האלה הוא יכול לנסוע בתחבורה הציבורית?

גלעד קריב: לא, זה מה שמסבירים.

גלעד קריב: חוזרים לבידוד ל-72 שעות.

גלעד קריב: המחוסנים והמחלימים ממדינות לא אדומות, גם עליהם ייאסר להשתמש בתחבורה הציבורית.

גלעד קריב: בניגוד למצב שלהם עד היום, שמכיוון שהם היו מחוסנים ומחלימים הם יכלו לחזור בתחבורה ציבורית.

גלעד קריב: אז אני מבקש להבין ממינהלת האכיפה, כי זה למיטב הבנתי כן בתחום האחריות שלכם, איך אתם מתמודדים עם העניין הזה.

גלעד קריב: כי עד היום בכל דיוני המעקב שלנו בתחום האכיפה ראינו שאתם לא מתמודדים.

גלעד קריב: אז עכשיו מוסיפים לכם עוד אוכלוסייה.

גלעד קריב: אם עד עכשיו התמודדתם רק עם הלא מחוסנים שהיו נכנסים לבידוד של 14 או 7, עכשיו אתם הולכים להתמודד גם עם המחוסנים והמחלימים שצריכים להיכנס ל-72 שעות.

אורי מקלב: אפשר לקבל מספרים כמה הצפי בימים האלה?

אורי מקלב: כמה מגיעים לארץ?

גלעד קריב: תכף נשמע מנציג נתב"ג.

גלעד קריב: אבל אני מבקש להבין ממינהלת האכיפה מה התוכניות שלכם.

גלעד קריב: דבר אחד אי אפשר לקבל, שנטיל בתקנות איסורים שכולם יודעים שלא אוכפים אותם ושהם לא בני אכיפה.

גלעד קריב: אז אל תטילו את האיסור ותכניסו את השיקול הזה למערכת ניהול הסיכונים שלכם.

אורי מקלב: זו גזירה שאין הציבור יכול לעמוד בה.

גלעד קריב: אני לא יודע.

גלעד קריב: יכול להיות שכן, יכול להיות שלא, אבל בוא לא נשלה את עצמנו.

גלעד קריב: לא נביא לכאן איסורים שאף אחד לא חושב שאפשר לעמוד באכיפתם.

אורי מקלב: לפני אכיפתם.

צבי האוזר: אדוני היושב-ראש, אני לא הבנתי מה אתה אומר.

צבי האוזר: האם מי שהיום מגיע ממדינה שאיננה אדומה והוא מחוסן אסור לו להשתמש בתחבורה ציבורית?

גלעד קריב: מהערב.

גלעד קריב: אלה התקנות שמונחות על שולחננו.

צבי האוזר: זאת אומרת, לא תהיה תחבורה ציבורית מנתב"ג.

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: לרוב המכריע של הציבור.

אסתי ורהפטיג: רק מי שמגיע אל נתב"ג יוכל לנסוע בתחבורה ציבורית.

צבי האוזר: לא תהיה תחבורה ציבורית מנתב"ג.

גלעד קריב: אני מבקש לקבל התייחסות ממינהלת האכיפה.

גלעד קריב: צודק חבר הכנסת האוזר, המשמעות היא שמהערב לחוזרים מחו"ל אסור להשתמש בתחבורה ציבורית.

גלעד קריב: האם אתם מהערב הולכים להעמיד שוטרים במסופי האוטובוסים והרכבת ולמנוע כניסה של אנשים שחזרו מחו"ל?

גלעד קריב: לעובדים שרוצים לנסוע בתחבורה הציבורית צריך לארגן הסעות לטרמינל תחבורה ציבורית מחוץ לנתב"ג ולסגור את תחנות היציאה מנתב"ג של תחבורה ציבורית.

גלעד קריב: השאלה ברורה, אני רוצה תשובה ברורה, מינהלת האכיפה.

עמוס בן אברהם: אני רוצה לשמוע קודם את צביקה מה עושים, ואחרי זה נגיד מה אנחנו נעשה בפערים.

עמוס בן אברהם: אני אומר שוב, זו סוגיה ותיקה מאוד, שותפים לה גם אנשי נתב"ג, גם אותם צריך לשמוע על זה, והשאלה היא איך מובילים את האנשים האלה.

עמוס בן אברהם: הרי אלה קבוצות של אנשים.

גלעד קריב: אני רוצה רגע לתקן את ההגדרה.

גלעד קריב: זאת לא סוגיה ותיקה מאוד, זו סוגיה שהוועדה, למרות מאמצים של חודשים, לא מקבלת עליה תשובה מהממשלה.

גלעד קריב: זו ההגדרה.

גור בליי: צריך גם לקחת בחשבון פה שיש בעיות אכיפה.

גלעד קריב: סליחה, אדוני היועץ המשפטי, אני רק רוצה לומר משהו לנציגי משרד המשפטים והבריאות.

גלעד קריב: אם לא תהיה תשובה טובה על זה, יכול להיות שאנחנו נתלה את אישור התקנות בוויתור על האיסור.

גלעד קריב: יש גבולות.

גלעד קריב: אנחנו חודשים מדברים אתכם על הנושא הזה, נתקלים בחוסר מענה.

גלעד קריב: עכשיו אתם הולכים להרחיב דרמטית את המספרים, אז יכול להיות שאנחנו במשחק הזה לא מוכנים לשחק.

צבי האוזר: אדוני היושב-ראש, אני בעד כל הזמן לעשות הבחנה בין מחוסנים לבין מי שאיננו מחוסן.

אורי מקלב: אבל הם לא עושים את זה.

צבי האוזר: זה מה שצריך להנחות.

גלעד קריב: רגע, אני לא קיבלתי תשובה.

גלעד קריב: מינהלת האכיפה, ניצב משנה חסיד, אני מבקש לקבל על זה תשובה, מה אתם הולכים לעשות מרגע כניסת התקנות.

גלעד קריב: דרך אגב, איפה התקנות האלה מאושרות?

גלעד קריב: הן מאושרות היום?

אסתי ורהפטיג: איסור נסיעה בתחבורה ציבורית הוא בצו בידוד בית, זה משהו שאנחנו מתקנים היום.

גלעד קריב: עוד לא עדכנתם אותו?

אסתי ורהפטיג: בשעות אלו ממש עובדים על זה.

גלעד קריב: אבל אם לא תהיה ישיבה של ועדת בריאות אז מתי הוא נכנס לתוקף?

אסתי ורהפטיג: זה יהיה עם דחיפות.

אסתי ורהפטיג: להבנתי זה יהיה תיקון שייכנס מיידית עם דחיפות והוועדה תדון בו.

גלעד קריב: מר חסיד, בבקשה, התייחסות שלך.

גלעד קריב: תבקשו בבקשה מניצב משנה חסיד לחזור, אלא אם מישהו אחר יכול לתת את התשובה.

גלעד קריב: אורי, אתה יכול להתייחס לזה?

אוריאל בוסו: לא, אבל יכול להיות שיוחאי נהרי, קצין האבטחה של מרחב נתב"ג, נמצא בדיון.

גלעד קריב: יוחאי נהרי, בבקשה.

גלעד קריב: אני כבר מודיע שביום שלישי הקרוב יתקיים כאן דיון בנושא הזה של סוגיית נתב"ג.

גלעד קריב: המצב הזה, אני מודיע לכם, לא יכול להמשיך.

צבי האוזר: אדוני היושב-ראש, אני עדיין בשלב השאלות בשביל להבין.

צבי האוזר: אדם בשבוע שעבר, שאיננו מחוסן, חוזר מנתב"ג, יכול לעשות שימוש בתחבורה ציבורית?

אילנה גנס: לא.

אילנה גנס: כל מי שיש עליו חובת בידוד מלאה, כלומר אנשים שאינם מחוסנים או מחלימים, לא רשאים להשתמש בתחבורה הציבורית בחזרה מחו"ל.

צבי האוזר: זאת אומרת שהיום בעלייה לאוטובוס בנתב"ג וברכבת בנתב"ג בודקים?

גלעד קריב: לא בודקים שום דבר.

גלעד קריב: חבר הכנסת האוזר, היינו בסיפור הזה כבר חמישה חודשים.

גלעד קריב: הם לא בודקים שום דבר.

צבי האוזר: אדוני היושב-ראש, אז או שלא ישיתו גזירה שאי אפשר לעמוד בה, או שכן.

צבי האוזר: אגב, אם כן, אז המשמעות היא לסגור את התחבורה הציבורית, ואני הייתי פותר את הבעיה לעובדים, לא הייתי משאיר את זה ככה.

צבי האוזר: לעובדים יש שלוש או ארבע משמרות, לארגן הסעות מסודרות לעובדים, לפקח על הפתח הזה.

צבי האוזר: אם מחליטים שזה המקום שבו נבלם הווריאנט אז לעשות את זה כמו שצריך.

גור בליי: דווקא אכיפתית, מה שהתחלתי לומר קודם, בהמשך לדברים של חבר הכנסת האוזר, בשבועות האחרונים דווקא היה קשה לאכוף כי אמרו: איך נזהה את אלה שהגיעו מהמדינות האדומות, או את אלה שהם לא מחוסנים כשיש רבים שפטורים מההגבלה הזאת ויכולים לנסוע בתחבורה הציבורית?

גור בליי: אבל אם עכשיו לכולם אסור, כולל מחוסנים ממדינות לא אדומות, אז יותר קל לאכוף.

צבי האוזר: פשוט לבטל הסעות ציבוריות מנתב"ג ולעובדים למצוא פתרונות בשבועיים האלה אד-הוק.

גלעד קריב: מר נהרי, בבקשה.

יוחאי נהרי: צהריים טובים.

יוחאי נהרי: אני אמשיך במה שאתם הפסקתם.

יוחאי נהרי: יש קושי רב לעשות הבחנה בין אחד שהגיע ממדינה אדומה.

יוחאי נהרי: אנחנו לא יכולים לדעת על סמך דרכון ולא בודקים דרכונים היום.

יוחאי נהרי: לא עשינו את זה גם בעבר, לא אנחנו ולא כל גורם אחר אכיפתי שיש פה.

יוחאי נהרי: יש פה גם יחידת פיקוח 170.

יוחאי נהרי: במידה שנידרש כמובן נעשה את זה.

יוחאי נהרי: מבחינת תחבורה ציבורית, כמו שבעבר מנעו ולא הכניסו תחבורה ציבורית, אני חושב שאם הגזירה היא כזאת, זאת אומרת שאף אחד לא עולה לתחבורה ציבורית, אז עדיף באמת להפסיק את התחבורה הציבורית מנתב"ג, זה יהיה יותר קל.

יוחאי נהרי: גם את הרכבת וגם את האוטובוסים.

יוחאי נהרי: רכבת ישראל לא שמה פקחים ולא שמה סדרנים שלה למנוע בכניסה אם הגעת ממדינה ירוקה או אדומה.

צבי האוזר: אם אתה מחוסן או לא.

יוחאי נהרי: לא בודקים.

גלעד קריב: אדוני, אני לא מצליח להבין מה קורה כאן.

גלעד קריב: אני לא מבקש מכם לחזור על מה שאנחנו כבר חמישה חודשים זועקים עליו.

גלעד קריב: זה שלא בודקים אני יודע, אני חמישה חודשים מדבר יחד עם חבריי לוועדה.

גלעד קריב: יש כרגע מצב חדש, הממשלה הולכת לקבוע שכל מי שחוזר מחו"ל לא יכול להשתמש בתחבורה הציבורית.

גלעד קריב: זו המשמעות של התקנות שהממשלה יוזמת.

גלעד קריב: מה שאתה אומר, שעד לרגע זה לא התקיים דיון בין הבט"פ לבין התחבורה ומשרד הבריאות, מה המשמעות?

גלעד קריב: האם אין לכם מדיניות חדשה מהיום בחצות כשזה נכנס לתוקף?

יוחאי נהרי: זה לא משהו שידוע לי.

יוחאי נהרי: אבל במידה שנקבל דברים כאלה אנחנו כמובן נפעל בהתאם.

גלעד קריב: מי שמתקין את צו הבידוד זה משרד הבריאות?

אסתי ורהפטיג: כן.

גלעד קריב: אני מבקש את ההתייחסות שלכם לעניין, היועצת המשפטית.

אסתי ורהפטיג: אני יכולה לומר שהנושא הזה של התחבורה הציבורית גם עלה אתמול בקבינט, כלומר זה משהו שחשוב מבחינת השרים, מבחינת כל החברים שהיו אתמול בדיון.

אסתי ורהפטיג: אנחנו עובדים על תיקון של הצו, ואני מאמינה שגם בקשר עם גורמי האכיפה לבדוק שהדבר הזה ייאכף.

צבי האוזר: אבל צריך להודיע לציבור שמגיע שאין תחבורה ציבורית.

זאב בנימין בגין: האם יש עדיין אדם שימלא תפקיד של פרויקטור בלוד?

זאב בנימין בגין: היה.

גלעד קריב: כרגע יש פה קו תפר בין פרויקטור שככל הנראה יוצא מתפקידו, האלוף רוני נומה.

גלעד קריב: אני לא יודע אם מונה פרויקטור חדש.

גלעד קריב: אני רוצה לסכם את העניין הזה.

גלעד קריב: המצב הזה הוא בלתי נסבל.

גלעד קריב: הרעיון שהממשלה תפעיל איכוני שב"כ, בין אם בתקש"ח, עו"ד סומך, אתם אחראים על הנושא הזה.

גלעד קריב: אני מצטער.

גלעד קריב: לבוא ולהרים דגל אדום ולבקש הפעלה של איכוני שב"כ שיבדקו רטרואקטיבית אם אדם שהתגלה ב-PCR הוא לא נושא את הנגיף, אז יפעילו את איכוני שב"כ על האוטובוס שהוא נסע בו בניגוד לתקנות, כי המדינה לא שמה שם פקח, זו מציאות בלתי אפשרית.

גלעד קריב: מישהו בדרגים המקצועיים צריך להרים דגל אדום ולומר: הסיפור הזה לא עובד.

גלעד קריב: יש פה רק התראה של חודשים שאנחנו, הוועדה, מתריעים בעניין נתב"ג.

גלעד קריב: אם הערב בשעה 1:00 בלילה תעצור רכבת בנתב"ג ויעלו עליה חוזרים מחו"ל, אתם עושים צחוק מעמכם וצחוק מאתנו.

גלעד קריב: וזה לא יכול להימשך יותר.

גלעד קריב: אני מניח שלחברים שיושבים כאן אין תשובות, כי שמענו, כמעט בלתי נתפס, שהמפקד של מרחב נתב"ג לא יודע מה אמור לקרות אחרי שהתקנות שהממשלה מפעילה עליהן את סעיף הדחיפות רוצים להיכנס.

גלעד קריב: אז אין כרגע תשובות.

גלעד קריב: המציאות הזאת לא תימשך.

גלעד קריב: לא יימשך מצב שיהיה איסור שכולם עסוקים כאן בקריצות עין שאף אחד לא אוכף אותו.

גלעד קריב: חברת הרכבות הממשלתית בעצם עוזרת לאזרחים להפר אותו בזה שהיא עוצרת בנתב"ג ומעלה נוסעים.

גלעד קריב: איפה זה נשמע?

צבי האוזר: אדוני היושב-ראש, אני בכל זאת רוצה לחדד.

צבי האוזר: בהינתן שאנשים שלא מחוסנים הם מפיצים את הנגיף בצורה יותר משמעותית, הם עלולים לפגוע באחרים בסביבתם בצורה יותר משמעותית, אי אפשר להשית הגבלות על מחוסנים ואלה שאינם מחוסנים באותה מידה.

גלעד קריב: אלא לפרק הזמן שבו אומרים לנו גורמי משרד הבריאות: לא ברורה לנו יעילות החיסונים ביחס לווריאנט החדש.

גלעד קריב: אז אם היו מביאים לפה אמירה, אנחנו עושים פה צעד של שבועיים, לאחריו נבדוק את הדברים וכמובן אם אין פגיעה ביעילות החיסונים אז מטבע הדברים צריך לחזור למה שהיה.

גלעד קריב: הדבר שבטח לא יכול להיות זה לעשות צחוק מהעבודה.

גלעד קריב: משרד התחבורה כרגע לא נמצא כאן כי הדברים לא מאושרים בוועדה, אבל אני אומר למשרד הבריאות ומשרד המשפטים, לכם יש אחריות כוללת.

גלעד קריב: אתם לא יכולים להביא לנו תקנות של הממשלה כשאתם יודעים מראש שאף אחד לא הולך לאכוף אותם והם לא בני אכיפה כרגע במדיניות של הממשלה.

גלעד קריב: אני אומר שוב, יהיה פה דיון מעקב ספציפית בנושא הזה, הוא ייקבע ככל הנראה ליום שלישי, אם לא למחר.

גלעד קריב: אנחנו נדבר עם אנשי לשכת ראש הממשלה ועם שר הבט"פ ועם שרת התחבורה.

גלעד קריב: אם באה הממשלה ואומרת בניהול הסיכונים שלנו אנחנו לעת הזאת מוכנים שהמבודדים מסוג כזה או אחר יעלו על תחבורה ציבורית, תאמרו את זה.

גלעד קריב: תאמרו שזה נכנס לניהול הסיכונים שלכם ואתם לוקחים את הסיכון.

גלעד קריב: אבל אל תעשו חצי עבודה בעניין, וזה מה שאתם עושים בנושא התחבורה הציבורית.

אורי מקלב: הממשלה עוד לא החליטה, נכון?

גלעד קריב: זה צו שהמשרד מניח באמצעות סעיף הדחיפות, ואם הוועדה לא תתכנס בשעות הקרובות זה ייכנס לתוקף בחצות הלילה.

אסתי ורהפטיג: אני רוצה להגיד שאנחנו כן בקשר עם משרד התחבורה להבין את הדרך החוקית לעשות את הדבר הזה, כלומר מה הדרך החוקית המתאימה לעצור את התחבורה הציבורית מנתב"ג.

גלעד קריב: לכן אני אומר, או מחר או מחרתיים יהיה פה דיון רק בנושא נתב"ג כדי לקבל פעם אחת ולתמיד תשובה רצינית.

זאב בנימין בגין: לא הבנתי, אדוני היושב-ראש.

זאב בנימין בגין: מתקיים בשעות אלו דיון בסוגיה הזאת?

אסתי ורהפטיג: כן, מאתמול.

זאב בנימין בגין: האם להערכתם מבחינה משפטית כאשר יסתיים הדיון בעוד ארבע או חמש שעות ניתן יהיה בטווח הזמן עד הלילה גם להפיץ את ההוראות המתאימות לגורמים השונים שנוגעים לעניין?

אסתי ורהפטיג: כן, מנסים להבין האם זה בסמכותה של שרת התחבורה לשנות את המסלול של הקווים של התחבורה הציבורית או שנדרשות תקנות.

זאב בנימין בגין: זאת אומרת שאנחנו יכולים לצפות לכך שעד שהתקנות ייכנסו לתוקף תהיה תגובה ציונית הולמת לבעיה שמונחת לפתחנו.

גלעד קריב: אנחנו יכולים רק לקוות, מכיוון שהבעיה הזאת קיימת בממדים אחרים כבר חודשים על גבי חודשים והיא לא זוכה למענה.

גלעד קריב: אז כל מה שאנחנו יכולים זה לקוות.

זאב בנימין בגין: הפעם, כמו שאמר היועץ המשפטי, ואתה אמרת, היא יותר קלה לטיפול.

צבי האוזר: אדוני היושב-ראש, יש אוכלוסייה בסיכון, שאלה עובדי נתב"ג, שהם הראשונים שנמצאים במגע עם אותם אנשים שחשודים או פוטנציאל שייכנסו.

צבי האוזר: מה שהוצג כאן, שתנועה בתחבורה הציבורית בשבועיים הקרובים או בזמן הקרוב איננה בטוחה.

צבי האוזר: אני קורא עכשיו, וזה לא עניין של תקנות, זה לא עניין של חוקים, קודם כל שרשות שדות התעופה במיידית תסדיר לעובדי נתב"ג סידורי תחבורה חלופיים מאשר אותה תחבורה ציבורית.

צבי האוזר: כל עוד אתם לא חוסמים את התחבורה הציבורית ויהיו אנשים שייתכן שהם נושאים את הווריאנט וייסעו באוטובוס, אי אפשר שאנשים - - -

גלעד קריב: אבל זה נכון לגבי כל אדם שעולה לאוטובוס.

צבי האוזר: לא, אבל לכל אדם יש האחריות שלו.

צבי האוזר: יש לנו קבוצה שנוסעת יום-יום.

צבי האוזר: אני מבקש מרשות שדות התעופה להעמיד מהלילה שירותי הסעה לעובדי נתב"ג ולצמצם את היקף ההדבקה.

צבי האוזר: גם אם אתם תצליחו להסדיר את זה בתקנות או לא תצליחו, ייקח לכם יומיים או שלושה או ארבעה, אם זאת הדרישה וזאת הדחיפות זה מה שצריך לעשות כבר הערב.

גלעד קריב: אנחנו נתייחס לעניין הזה בדיון המעקב שנקיים בנושא נתב"ג.

צבי האוזר: אדוני היושב-ראש, הערב הם צריכים.

צבי האוזר: אני קורא פה קריאה נרגשת, כמו שאומרים, לרשות שדות התעופה להגן על עובדי שדות התעופה.

גלעד קריב: צביקה חסיד, עוד התייחסות אחרונה.

גלעד קריב: אנחנו צריכים להתקדם.

צביקה חסיד: אני מתנצל שהתנתקתי.

צביקה חסיד: לעניין נתב"ג, ההמלצה של המשטרה אל מול הבט"פ תהיה לסגור את התחבורה הציבורית אל נתב"ג.

צביקה חסיד: אני מדבר על הרכבת ועל האוטובוסים, ולהסדיר היסעים לעובדי רש"ת.

צביקה חסיד: לייצר אכיפה אל מול אלפי נוסעים שנכנסים לארץ זה לא ריאלי.

צביקה חסיד: אנחנו מדברים על מספרים גדולים.

צביקה חסיד: אמור להיות היום דיון לקראת הצהריים במשרד לבט"פ שהנושא הזה הוא נושא רלוונטי שיעלה אל מול המנכ"ל ואל מול השר, ואז תהיה המלצה שלנו.

אורי מקלב: התחנה בנתב"ג היא תחנת מעבר.

גלעד קריב: חברים, אנחנו לא נמצה פה את הדיון.

גלעד קריב: אין פה לא נציגי משרד התחבורה, לא נציגי רש"ת.

גלעד קריב: הבנו את העניין.

גלעד קריב: הממשלה שוקדת על העניין, אנחנו נקבל מחר תשובות מהממשלה, או עוד היום.

גלעד קריב: אני מבקש לעבור לסוגיית רשות האוכלוסין.

גלעד קריב: אני רוצה להתקדם להקראת התקנות וההכרזות.

גלעד קריב: חבר הכנסת לשעבר דב ליפמן, ביקשת לדבר לפני, ואז נשמע את ההתייחסות של רשות האוכלוסין.

דב ליפמן: תודה רבה, כבוד היושב-ראש.

דב ליפמן: אני פה כמייסד ארגון יד לעולים.

דב ליפמן: אנחנו בעד שמירת בריאות הציבור אבל לפעמים יש החלטות ולא חושבים בכלל על בני אדם.

דב ליפמן: ביום שישי, בערב שבת, הגיעו חמישה אנשים מדרום אפריקה.

דב ליפמן: הם יצאו מדרום אפריקה לפני ההחלטה של ראש הממשלה, הגיעו לפה בערב שבת וזרקו אותם מהמדינה שלנו, כפו אותם לחלל שבת ולחזור לדרום אפריקה, כי אף אחד לא רצה לשמוע את הסיפור כי דווקא שניים מהם הגיעו להיות בניחום אבלים של משפחת אלי קיי שנרצח לפני שבוע.

דב ליפמן: מזעזע.

דב ליפמן: לא חושבים על הסיפור.

דב ליפמן: קיבלתי פנייה הבוקר מאישה שהייתה בהיריון, העובר שלה נפטר ואימא שלה חייבת להגיע.

דב ליפמן: אז אני בעד כל הכללים האלה, אבל חייבת להיות ועדת חריגים שאנשים יכולים כן להגיע לשם ולבקש באופן חשוף לציבור, שאנשים ידעו איך לבקש.

גלעד קריב: הסוגיה הזאת גם נדונה כאן וגם נקיים עליה דיון ספציפי.

גלעד קריב: האם למיטב הבנתך ושיפוטך אין כרגע בהירות לגבי איך פונים לוועדת החריגים הזאת?

דב ליפמן: אין.

דב ליפמן: אומרים כל הזמן שיש ועדת חריגים.

דב ליפמן: מי הם?

דב ליפמן: מה הם?

דב ליפמן: איך אני מגיש אליהם?

דב ליפמן: מה הלינק?

דב ליפמן: איך אני עושה את זה?

דב ליפמן: איזה מסמכים?

דב ליפמן: אין.

דב ליפמן: יש בלבול לגמרי, וכל זמן שיש הכללים האלה הם אומרים ועדת חריגים ואנשים לא יודעים איך לפנות.

גלעד קריב: האם באתר משרד הפנים או בכל אתר ממשלתי אחר אתה לא מכיר?

גלעד קריב: אני רוצה להסביר ולדייק בעניין, כי אני מבקש פה התייחסות של רשות האוכלוסין.

גלעד קריב: עו"ד סומך ויתר נציגי משרד המשפטים, אני אמרתי בדיון הקודם, דעתנו מאוד לא נוחה ממה שהממשלה עשתה.

גלעד קריב: יש פה חוק ספציפי לנושא הקורונה שמדבר בצורה מאוד מאוד ברורה על אותם הסדרים ביחס לוועדות חריגים ולפרוצדורה ביחס ליוצאים מישראל וביחס לנכנסים לישראל, והממשלה ניצלה סעיף שאמור להתייחס לסוגיה אחרת לגמרי וכאילו התעלמה מהוראות ספציפיות של חוק ספציפי ויותר מאוחר, ואת כל עניין הכניסה לישראל סביב הקורונה מפעילה דרך חוק הכניסה לישראל.

גלעד קריב: כשיש הוראת חוק ספציפית שאמורה להסדיר את העניין על פי חוק הסמכויות.

גלעד קריב: אם אנחנו נשמע שהכול עובד בסדר, אומנם מסמכים על חוק אחר אבל הכול שקוף, הכול ברור, מקבלים תשובה תוך 24 שעות כמו שחוק הסמכויות מדבר, אז בסדר, אז אפשר לדבר על אסתטיקה נורמטיבית.

גלעד קריב: אבל אתה יודע שמבחינת החוויה של האזרח הישראלי ושל קרובו הלא ישראלי, אבל יש לו זיקה למדינת ישראל, הדברים בסוף מתבצעים אותו דבר.

גלעד קריב: אבל אם הדברים הם כצעקתו של חבר הכנסת לשעבר ליפמן, שאומר את הדברים כבר הרבה מאוד זמן, שבשעה שלגבי היוצאים מישראל יש ועדת חריגים ברורה, מסודרת, אתה יודע איפה אתה לוחץ על הלינק וכותב את הבקשה, תוך 24 שעות יש תשובה, יש ערכאת ערעור, דנו פה, הרחבנו את הקריטריונים כשהיה צריך להרחיב אותם.

גלעד קריב: אם כל זה לא קיים, אז יש פה עוד פעם תופעה שהוועדה הזאת מדברת עליה, במקרה הזה לא חודשים, כבר שבועות.

גלעד קריב: אבל זה לא יכול להיות שעכשיו כשאנחנו מגיעים לרגע הקריטי שסוגרים את השמים לשבועיים בצורה הרמטית, גם לאנשים שמחוסנים, זאת המשמעות, אז עכשיו נמשיך עם הבעיות האלה.

גלעד קריב: לכן יהיה פה דיון מעקב ביום שלישי.

גלעד קריב: אני אומר לכם שבחוק הסמכויות החדש, ככל שזה תלוי בי, לא תהיה האופציה להמשיך להתמודד עם הקורונה דרך חוק הכניסה לישראל ולא חוק הסמכויות.

גלעד קריב: נראה מה יהיה בדיון שלנו עם הממשלה.

גלעד קריב: אני מבקש להבין מרשות האוכלוסין, ממשרד הבריאות, מה ההיערכות שלכם עכשיו בנושא ועדת החריגים לנכנסים לישראל, ותשובות לשאלות האם יש קריטריונים ברורים, מי ועדת החריגים, איפה מגישים את הלינק.

גלעד קריב: אל תשלחו את כל הזרים לקונסוליות, כי גם בקונסוליות הדברים לא ברורים.

גלעד קריב: איך זה עובד?

גלעד קריב: נציגת רשות האוכלוסין, עירית, בבקשה.

עירית ויסבלום: צהריים טובים.

עירית ויסבלום: אנחנו נערכים לנושא הזה של הפעלת התקנות.

עירית ויסבלום: צריך לעלות עוד מעט נציג מנתב"ג.

עירית ויסבלום: כרגע אנחנו מדברים על התקנות האלה שהן באמת מסדירות את ההגבלות על יציאת ישראלים.

עירית ויסבלום: קיבלתי עדכון שהטפסים להגשת הבקשות כבר עלו בבוקר ובקשות כבר החלו להיות מוגשות לוועדת החריגים שמטפלת בנושא של בקשות של יציאת ישראלים.

עירית ויסבלום: לגבי הכניסה של זרים, החל מחצות למעשה יש מה שמכונה סגירת שמים לפי החלטת הממשלה לגבי כל הזרים, מלבד אלה מהם באופן חריג במנגנון נפרד.

עירית ויסבלום: זו לא אותה ועדת חריגים, אני חושבת שיש פה קצת בלבול.

עירית ויסבלום: בשעה 13:30 אנחנו צפויים להתכנס לדיון של רשות האוכלוסין עם המנכ"ל וגם משרד הבריאות ומשרד החוץ ולהחליט לגבי קריטריונים של כניסת זרים לגבי החריגים כמובן, כי בסך הכול מרבית הזרים לא יאושרו להיכנס בשבועיים הקרובים והדבר ישתנה לפי ההתפתחויות ולפי החלטות הממשלה.

גלעד קריב: איפה הקריטריונים האלה מתפרסמים ובאילו שפות?

עירית ויסבלום: הקריטריונים יתפרסמו באתר.

עירית ויסבלום: אחרי שתהיה ישיבה ויסוכמו הקריטריונים יהיה פרסום באתר, כמו שלאורך כל התקופה היו פרסומים באתר.

גלעד קריב: מה הפיקוח הפרלמנטרי על הקריטריונים האלה ועל פעולת ועדת החריגים?

עירית ויסבלום: פיקוח פרלמנטרי יכול להיעשות באמצעות דיונים בוועדה, אם כי זה לא משהו שדורש את אישור הוועדה.

עירית ויסבלום: כל אימת שנקבע דיון, וגם בדיון בנושא אחר כשנשאלות שאלות על כניסת חריגים, אנחנו משיבים, אלא אם כן מדובר בעניינים פרטניים שאנחנו לא יכולים לענות בדיון בכנסת כשזה נשאל באופן מפתיע בלי שאנחנו יודעים את הפרטים ומי האיש וכו'.

גלעד קריב: אני רוצה להבין מבחינה משפטית.

גלעד קריב: ישנה הוראה מפורשת בחוק הסמכויות שקובעת הסדר ספציפי לגבי הגבלות על כניסה של אנשים, לא אזרחים, למדינת ישראל.

גלעד קריב: זה בסדר שאתם מחליטים שיש שתי ועדות חריגים, אחת ליוצאים ואחת לנכנסים.

גלעד קריב: אבל אני רוצה להבין מבחינה משפטית מדוע אתם לא פועלים על פי חוק הסמכויות.

גלעד קריב: מדוע ועדת החריגים הזאת לא פועלת בהתאם לחוק הסמכויות כאשר ישנה הוראה ספציפית של הכנסת שהגבלות לעניין הקורונה על כניסה של בני אדם לישראל מוסדרת בדרך מסוימת?

גלעד קריב: אני רוצה להבין את הסיבה המשפטית שאתם לא נוהגים כך.

גלעד קריב: המחוקק השחית את מילותיו?

גלעד קריב: הרי המחוקק לא כתב ועדת חריגים ליוצאים מחו"ל, הכול בסדר עם הנכנסים מחו"ל כי יש חוק הכניסה לישראל.

גלעד קריב: אם המחוקק היה רוצה לכתוב כך את חוק הסמכויות, אז הוא היה כותב כך את חוק הסמכויות.

גלעד קריב: אז הוא היה כותב: כל הפרק הזה, כל הסימן הזה בחוק הסמכויות נוגע רק ליוצאים מישראל, ועדת חריגים, תקנות, אישור ועדת חוקה, 24 שעות מתן החלטה, רשות ערעור שקבועה בחוק.

גלעד קריב: אבל המחוקק לא עשה את זה.

גלעד קריב: המחוקק אמר: אותו מנגנון, לאו דווקא אותה ועדה מבחינה פרסונלית, אבל אותו מנגנון ליוצאים.

גלעד קריב: יתקן אותי היועץ המשפטי אם אני טועה.

גור בליי: אתה לא טועה.

גלעד קריב: תסבירו לי מכוח מה הלכתם והפכתם את דברו של המחוקק למיותר.

עירית ויסבלום: אני אתייחס.

עירית ויסבלום: אנחנו לא הפכנו דברים של המחוקק, ואסביר מה היה.

עירית ויסבלום: יש פה איזשהו מהלך שקצת צריך להתייחס להיסטוריה.

עירית ויסבלום: הייתה תקופה מאוד קצרה שהתקנות מכוח סעיף 7א בחוק הקורונה התייחסו גם להגבלות של כניסה וגם להגבלות של יציאה.

עירית ויסבלום: החוק בסעיף 7א קובע שכאשר נקבעות בתקנות הגבלות, אז צריך להיות מנגנון של ועדת חריגים ואחר כך ועדת השגות עליה, של הקריטריונים שמפרטות את התקנות וכו'.

עירית ויסבלום: זה כאשר התקנות קובעות הגבלה מכוח סעיף 7א.

עירית ויסבלום: תקופה מאוד מצומצמת, נדמה לי שזה היה חודש, מפברואר ועד מתישהו במהלך מרס, באמת התקנות התייחסו גם ליציאה וגם לכניסה, גם לישראלים וגם לזרים.

עירית ויסבלום: הרציונל היה, אם אני יכולה לחדד ולהתייחס לחודש הספציפי הזה, שכאשר היו הגבלות מאוד מועדפות וחריגות לגבי כניסה של ישראלים ויציאה של ישראלים, זה לא היה רק מדינות שחורות, זה היה ממש מכל העולם, אם אתם זוכרים לפני הבחירות, והיה העניין של הטענות שמה פתאום מגבילים ישראלים לחזור לפני הבחירות – באותה תקופה, כשהיו הגבלות מאוד מהודקות, ההתייחסות לזרים הייתה גם בתוך התקנות.

עירית ויסבלום: מאוחר יותר, במהלך מרס, הממשלה החליטה שהתקנות מעתה ואילך יתייחסו רק לישראלים למעשה, ושהנושא של הזרים ימשיך להיות מטופל על ידי משרד הפנים, רשות האוכלוסין, מכוח חוק הכניסה לישראל.

עירית ויסבלום: זאת הייתה החלטת הממשלה, והמנדט שהממשלה נתנה להחזיר את הנושא של הזרים אלינו ולא בתוך התקנות ולא באותה ועדת חריגים.

עירית ויסבלום: יש פה כל מיני סוגיות.

עירית ויסבלום: לעניין מה יהיה בתיקונים לחוק ובהמשך אפשר יהיה לדון כמובן בנפרד ובאופן מסודר, אבל זה גם נובע מהרציונל שלזרים אין זכות קנויה להיכנס לישראל.

עירית ויסבלום: זה לא כמו שלישראלים בצורה מאוד חריגה ומאוד דרמטית המדינה הגבילה כניסה ויציאה של ישראלים, שזה הרי נגד זכויות יסוד של חופש התנועה של ישראלים, שזאת זכות יסוד להיכנס ולצאת מהמדינה שלך.

עירית ויסבלום: לגבי זרים זה לא אותו דבר, אין זכות קנויה.

עירית ויסבלום: לכן גם ההגבלה מאוד קשוחה שוועדת חריגים תיתן תשובה תוך 24 שעות צריכה להיות שונה לגבי זרים.

גלעד קריב: איפה זה כתוב בחוק, גברתי?

עירית ויסבלום: הייתה החלטה של הממשלה שהנושא הזה יוצא מהתקנות וחוזר לרשות האוכלוסין ומנגנונים אחרים, ומאז זה כך.

גלעד קריב: יש נהלים פנימיים תוך כמה זמן האדם צריך לקבל תשובה?

עירית ויסבלום: היה בזמנו נוהל, אבל מכיוון שכל הנושא הזה השתנה וחדשות לבקרים, התשובות ניתנות די מהר.

עירית ויסבלום: אני לא זוכרת להגיד בדיוק את התשובה, זה לא במחויבות של 24 שעות אבל זה ניתן מהר מאוד.

עירית ויסבלום: אנחנו לאורך כל התקופה טיפלנו בבקשות של זרים כשהקריטריונים כל הזמן משתנים בהתאם לסגירה ולפתיחה, בהתאם להתפתחויות בתחלואה.

עירית ויסבלום: אבל באמת עשינו מאמצים, גם הכנו את העובדים אצלנו ברשות האוכלוסין, גם עבדו על זה בקונסוליות, כל הזמן ניידו עובדים ממחלקה למחלקה.

עירית ויסבלום: אם היו עובדים בביקורת גבולות שלא היו צריכים לעשות ביקורת גבולות כי היו מעברים מצומצמים יחסית, אז הם עברו לעזור להנפקת אישורי עלייה למטוס וכו'.

עירית ויסבלום: לאורך כל הדרך עשינו את כל המאמצים כדי שהתשובות יהיו מהירות גם לזרים אבל לא בטווח הזמן שהחוק קבע לגבי ישראלים, כי באותו שלב העזרים יצאו מהתקנות לפי החלטת הממשלה, ולפי התקנות שהיו תקפות מעת לעת כמו שהוועדה ראתה ואישרה אותן מעת לעת.

גלעד קריב: לא כל הזרים נמצאים באותה קבוצה.

גלעד קריב: לפעמים כניסתם של זרים לארץ משפיעה על מצבת הזכויות של אזרחי מדינת ישראל.

גלעד קריב: לא על זכות הכניסה והיציאה, אבל בסופו של דבר על זכויות או ערכים מוגנים או אינטרסים מוגנים של אזרחי מדינת ישראל.

גלעד קריב: גם אם זה לא כתוב באיזשהו חוק, זכותו של אזרח ישראלי שנמצא במשבר בריאותי, שבן משפחתו הקרוב יימצא לידו.

גלעד קריב: זו נגזרת של זכויות שכן מקורן בדין.

גלעד קריב: אז לא דינו של תייר ומהגר עבודה כדינו של בן משפחה של אדם ישראלי.

גלעד קריב: אני באמת לא מצליח להבין, ואולי משרד המשפטים יאיר את עיני.

גלעד קריב: טרח המחוקק וקבע הסדר.

גלעד קריב: הוא לא החריג ממנו את הזרים, הוא קבע הסדר.

גלעד קריב: אז לעשות פרשנות יצירתית שאומרת אם הממשלה לא התקינה תקנות אז ההסדר לא חל – איזו מן פרשנות זאת?

גלעד קריב: הפרשנות הראויה היא שכאשר המדינה רוצה להטיל מגבלות על כניסות זרים מחמת הקורונה היא צריכה להתקין תקנות שאלה התנאים שלה.

גלעד קריב: והסעיף שמדבר על חוק הכניסה לישראל מדבר על דבר אחר.

גלעד קריב: הוא מדבר על זה שהוראות החוק הזה לא גורעות מהסמכויות על פי חוק הכניסה לישראל.

גלעד קריב: דהיינו, יש פה אמירה של המחוקק שהחוק הזה לא בא להחליף.

גלעד קריב: אבל אי אפשר להפוך את ההוראות של החוק הזה לאות מתה.

גלעד קריב: רוצה הממשלה, שתתכבד ותתקן את החוק.

גלעד קריב: אבל אתם יצרתם פה מצב שבו המחוקק אמר את דברו איך צריכות להתקבל החלטות.

גלעד קריב: יש רשות ערעור, אין רשות ערעור קנויה, יש ערכאת ערעור, אין.

גלעד קריב: אתם רוצים להציע שיש הבחנה בין בן משפחה של אזרח ישראלי לבין מהגר עבודה או תייר, לפחות תראו נוהל.

גלעד קריב: תאמרו, אנחנו לא מסדירים את זה פה, אנחנו מסדירים את זה בחוק הכניסה לישראל, אז תביאו נוהל.

גלעד קריב: אני לא מצליח להבין את העניין הזה.

גלעד קריב: אמרנו אותו עוד פעם ועוד פעם כדי שנהיה מוכנים לרגע הזה שאתם סוגרים את השמים הרמטית.

גלעד קריב: עו"ד ויסבלום, יתקיים על זה דיון ביום שלישי.

גלעד קריב: אני מבקש שלדיון הזה יופיע מר תומר מוסקוביץ, ראש רשות האוכלוסין.

גלעד קריב: אני אבקש התייחסות של משרד המשפטים.

גלעד קריב: הסיפור הזה שאתם גם לא פועלים על פי החוק שמסדיר את העניין באופן ספציפי – זו עמדתכם, עמדתי היא שונה.

גלעד קריב: אבל ניחא, אתם פועלים על פי חוק כניסה לישראל, תביאו לנו נהלים שהולמים לפחות את הקריטריונים פה.

גלעד קריב: תביאו לנו בצורה ברורה מה ערכאת הערעור.

גלעד קריב: אני אומר עוד פעם, זה כן משפיע על מצבת הזכויות של אזרחי ישראל, חד משמעית כן.

עירית ויסבלום: אשלים בנקודה הזאת.

עירית ויסבלום: בקריטריונים שהיו לאורך כל הדרך, לאחרונה הם כמובן מאוד הוגמשו כי נכנסו תיירים עד נקודת הזמן הזאת, כן הייתה התייחסות לקריטריונים שבאתר שלנו לנושא של בני זוג של ישראלים וילדים, נשים בהיריון וכו'.

עירית ויסבלום: זאת אומרת, כן היו התייחסויות למקרים ספציפיים וכן נוהל שפירט את הדברים וגם את אופן הטיפול בבקשות.

גלעד קריב: ברור שלא עשיתם מה שאתם רוצים, רק צריך להבין, יושבת פה הוועדה על המדוכה לגבי התקנות של היציאה מישראל.

גלעד קריב: אנחנו דנים במקרים, רואים, הוועדה אומרת אם היא חושבת שצריך להרחיב את הקריטריונים וכו', ואתם יצרתם מצב מכוח הכרעה שלכם על פי איזה נתיב לפעול, שכרגע ההכרעה שלכם אומרת שהמחוקק השחית את מילותיו לריק, כי הוא סתם כתב פה שזה רלוונטי גם לנכנסים לישראל, כל אדם.

גלעד קריב: כתב, מה לעשות, זה החוק.

גלעד קריב: אז כרגע אתם מייתרים את ההוראה החוקית הזאת באיזשהו תירוץ שאם הממשלה לא מתקינה אז כל ההסדר המהותי, כאילו הכול נשען על השאלה.

גלעד קריב: אתם ממש הופכים את היוצרות.

גלעד קריב: ההסדר פה אומר שכאשר הממשלה רוצה להגביל צריך לעשות את זה בתקנות, לא אם הממשלה רוצה.

גלעד קריב: זו פשוט קריאה עקומה של החוק בעיני.

גלעד קריב: אבל ניחא.

גלעד קריב: איפה בבית הזה מתקיים דיון בקרה עליכם על מה הקריטריונים?

גלעד קריב: למי אתם מציגים את הקריטריונים בבית הזה כדי שתשמעו פידבק גם מחברי כנסת וגם מהחברה האזרחית?

גלעד קריב: זה לא יכול להתנהל כך.

גלעד קריב: זה לא מצב של שבועיים.

גלעד קריב: וזה נוגע לזכויות של אזרחי ישראל.

גלעד קריב: הכניסה של בני משפחה באירועים של שמחה ושל אבלות.

גלעד קריב: אני כבר לא הולך למחוזות של חוק הלאום, הקשר עם יהודי התפוצות, עזבו אותי מכל העניין הזה עכשיו.

גלעד קריב: אני מדבר על בני משפחה של אזרחים ישראלים, לפעמים זה בני זוג, לפעמים זה הורים.

גלעד קריב: המצב הוא לא הגיוני.

גלעד קריב: אם יתקיים היום דיון אני מבקש שתעלו את השאלה הזאת, למה זה לא עובד על פי החוק.

גלעד קריב: ואם אתם מתעקשים על עמדתכם שזה לא עובד על פי החוק הזה, יכול להיות, מר ליפמן, שזאת עמדת הממשלה יש ערכאה שאמורה לפסוק האם הממשלה פועלת על פי החוק או לא.

גלעד קריב: אם הממשלה לא הולכת על פי החוק ולדעת

גלעד קריב: כם צריך ללכת על פי החוק, אז יכול להיות שאתם צריכים לגשת לבג"ץ.

גלעד קריב: אני את עמדתי איך זה צריך להתנהל אמרתי כבר כמה פעמים.

גלעד קריב: דבר אחד ברור, הבית הזה צריך להסתכל על הקריטריונים, הוא צריך להאזין גם לתלונות שמגיעות מהציבור.

גלעד קריב: לכן יתקיים פה דיון מעקב ביום שלישי.

גלעד קריב: אני מבקש שראש רשות האוכלוסין יהיה בו, שהגורמים הרלוונטיים ממשרד המשפטים יהיו בו.

גלעד קריב: משרד החוץ, האחראים על השירות הקונסולרי, יישבו פה ואנחנו נברר את העניין הזה.

גלעד קריב: אני מבקש לקבל עד מחר את הקריטריונים הכתובים והנוהגים כרגע והתייחסות לערכאת הערעור.

גלעד קריב: ואם יש לכם מעקב אחרי לוחות הזמנים, תנו לנו את לוח הזמנים הממוצע.

גלעד קריב: כמה זמן בממוצע לוקח לכם לחזור לבקשות של זרים שיש להם בני משפחה בישראל.

גלעד קריב: יצא מכתב התייחסות קצר של הוועדה, אנחנו נבקש מכם נתונים ליום שלישי.

גלעד קריב: עו"ד סומך, בבקשה.

שי סומך: אומר לפרוטוקול לאור הדברים שנשמעו שהתפיסה היא שהוראת שמירת הדינים בסעיף 45ד לחוק הסמכויות מותירה בידי שר הפנים את הסמכויות להגביל כניסה של זרים מטעמים של קורונה.

שי סומך: זאת הייתה התפיסה גם בתיקון 7.

שי סומך: הוועדה הייתה מודעת לזה לאורך כל התקופה, עוד לפני זמנך כמובן.

שי סומך: אני חושב שזה נושא שראוי לדון בו בהארכה של החוק.

גלעד קריב: האם אתה לא חושב שברגע שהמחוקק בחר לא לדבר בקונקרטיות על ההבחנה הזאת בין זרים לאזרחים ישראלים אז המינימום הוא לעמוד בסטנדרטים?

גלעד קריב: גם אם אתם פועלים מכוח חוק הכניסה לישראל, לא התקנתם תקנות, לעמוד מינימום בסטנדרטים שהמחוקק קבע, של 24 שעות החלטה, של מתן רשות ערעור, של מבנה ועדת חריגים, של דיווח לכנסת?

שי סומך: אני הקשבתי לדברים האלה, אני מקשיב לדברים האלה.

גלעד קריב: הדברים האלה נאמרו פה פעם אחרי פעם בשבועות האחרונים ולדעתי גם לפני.

גלעד קריב: ברגע מסוים אנחנו נפסיק לקבל את המציאות הזאת שבה מבקשים מאתנו לאשר דברים ובטריטוריות אחרות, בוועדות אחרות, מגיעים דברים שיודעים שאי אפשר לאכוף אותם וכו'.

גלעד קריב: הוועדה הזאת היא האחראית בסופו של דבר על נושא האכיפה.

גלעד קריב: פה מתנהלים הדיונים.

גלעד קריב: ברגע מסוים, אם לא תהיינה תשובות שמניחות את הדעת לפתרון בעיות אז בסדר, אז נודיע לממשלה שהוועדה תשתמש בסמכויות שלה בדברים האחרים.

אסתי ורהפטיג: בעניין האכיפה אני מבינה ממשרד התחבורה שיתקיים היום דיון אצלם בהמשך לדיון שהיה אתמול בקבינט והם מתכוונים באמת לסגור את התחבורה הציבורית שמגיעה מנתב"ג, כלומר גם רכבות, גם אוטובוסים, גם מוניות שירות, כך שאפשר יהיה להגיע אל נתב"ג ולא יהיה אפשר לעלות עליהם חזרה מנתב"ג.

גלעד קריב: לשבועיים הקרובים.

אסתי ורהפטיג: כן.

גור בליי: יש גם מענה שצריך לתת בנפרד להגעה מהמלוניות למקום הבידוד.

גור בליי: זה לא קשור, אתה כבר לא נמצא בנתב"ג.

גלעד קריב: נכון.

גלעד קריב: שמענו פה שזה באחריות פיקוד העורף.

גלעד קריב: נציג פיקוד העורף לא נמצא איתנו, נכון?

גלעד קריב: בדיון שנעשה על נתב"ג נבקש את נוכחות נציג פיקוד העורף שיענה לנו על נושא המלוניות.

גלעד קריב: חבר הכנסת ליפמן, יתקיים פה דיון ביום שלישי.

גלעד קריב: אתה מוזמן להעלות עוד פעם את הנקודות על הכתב.

גלעד קריב: עו"ד סומך, אני רואה פה תפקיד מאוד חשוב של משרד המשפטים.

גלעד קריב: אם אתם מגבים, לדעתי בשגגה, את היכולת לפעול לא בהתאם להוראות ההסדר הזה.

גלעד קריב: כי דרך אגב, בהצעת החוק הממשלתית עכשיו לא ביקשתם לתקן את העניין.

גלעד קריב: אתם חיים בשלום עם זה שהחוק אומר כל אדם שנכנס לישראל, זו הפרוצדורה.

גלעד קריב: זו פרוצדורה ספציפית, כאילו המחוקק היה עיוור לעניין.

גלעד קריב: המחוקק הוא לא עיוור, זה מה שהמחוקק אמר.

גלעד קריב: זה לא נכון, זה לא סעיף שמירת דינים במובן שאתה דיברת עליו.

גלעד קריב: זה סעיף שבא להבהיר שהחוק הזה לא מחליף את חוק הכניסה לישראל בתקופת הקורונה.

גלעד קריב: הסעיף הזה נועד לומר שזה לא שהחוק הזה חולש על כל תחום הכניסה לישראל בזמן שיש הכרזה על מצב חירום מכוח החוק.

גלעד קריב: כאילו ייתרנו את החוק ההוא ואין סמכויות לשרת הפנים על מהגרי עבודה ועל דברים אחרים.

גלעד קריב: תקראו את הסעיף.

גלעד קריב: אני מבקש מהייעוץ המשפטי, אנחנו נסתכל בפרוטוקולים אם הדבר הובהר לוועדה שזאת כוונתכם בשעה שחוקקו כאן את החוק.

גלעד קריב: אבל המינימום, שאתם תבואו ותאמרו למשרד הפנים, בסדר, הם עובדים דרך חוק הכניסה לישראל, אבל אלה הפרמטרים המתחייבים המנהליים לתהליך תקין.

גלעד קריב: ואני לא מוכן לקבל את הסיפור הזה של הזכות הקנויה.

גלעד קריב: לאזרחית ישראלית שאיבדה את ילדה יש זכות קנויה שאם האדם הקרוב אליה הוא אמה שנמצאת כרגע בחו"ל, אז יש לה זכות קנויה להיות עם אמה.

גלעד קריב: תלכו לחוק זכויות החולה.

גלעד קריב: תאזנו את זה עם הסיכון האפידמיולוגי, הכול בסדר.

גלעד קריב: תמיד מאזנים.

גלעד קריב: אבל צריכה להיות פרוצדורה ברורה.

גלעד קריב: כל העזרים אותו דבר.

גלעד קריב: העובדת הסיעודית שרוצה להגיע לעבוד בישראל והסבתא שאיבדה את הנכד שלה בפיגוע טרור, כולם באותו מפלס.

גלעד קריב: באמת, זה לא רציני.

שי סומך: בנהלים יש התייחסות לאותם דברים.

גלעד קריב: בנהלים שעד היום הזה לא טרחתם להציג לוועדה הזאת או לוועדת הפנים.

גלעד קריב: תבחרו כבר ועדה, תציגו להם בצורה תקופתית את הנהלים.

שי סומך: יש התייחסות לאוכלוסיות האלה.

גלעד קריב: כאמור, יהיה דיון מעקב ביום שלישי.

דב ליפמן: יש דיבור בציבור בעניין שיש ישראלים ויש זרים.

דב ליפמן: אלו שבוויזות A, ויזות B, סטודנטים, לא יודעים בכלל באיזה צד הם בתקנות שאתם מאשרים עכשיו.

דב ליפמן: אז צריכים התייחסות לזה, כי אנשים לא יודעים.

גלעד קריב: נשמע את התשובה.

גלעד קריב: משרד הפנים, רשות האוכלוסין, איך אתם מבינים את התקנות שאוסרות על זרים?

גלעד קריב: נמצא כרגע סטודנט באוניברסיטה העברית, הוא בחופשה אצל הוריו בארצות הברית, הוא יכול לחזור מהלילה לישראל או שהוא צריך לפנות לוועדת החריגים?

עירית ויסבלום: מהיום כל מי שהוא לא אזרח או תושב קבע למעשה הוא זה שיצטרך להגיש בקשה לכניסה.

עירית ויסבלום: כך החליטה הממשלה.

גלעד קריב: אדם שהנפקתם לו רישיון שהייה זמני בישראל, הוא לא תושב קבע, בן זוג של ישראלי שיושב כאן, שנסע לבקר את אמו הקשישה בנורבגיה, היא נשואה לאזרח ישראלי, כאן מרכז חייה, והיא ב-א5, היא לא תושבת קבע, היא בתהליך המדורג.

גלעד קריב: היא צריכה להגיש עכשיו בקשה לוועדת חריגים?

עירית ויסבלום: אנחנו ב-13:30 מתכנסים לדיון עם שלושת המשרדים.

עירית ויסבלום: נדון במקרים האלה וגם בבקשות שכבר אושרו, האם תהיה תקופת מעבר שהאישורים האלה יהיו תקפים או שצריך להגיש.

גלעד קריב: אני אהיה בקשר עם לשכת ראש הממשלה על הדבר הזה.

גלעד קריב: ואם צריך לחזור לממשלה, תחזרו לממשלה.

גלעד קריב: המשאל הטלפוני עובד מצוין.

גלעד קריב: פטרתם את עצמכם מתקנות, אפילו לא צריך להתקין תקנות.

גלעד קריב: אפילו לא צריך לחזור לממשלה, זו יכולה להיות החלטה של שרת הפנים.

גלעד קריב: הרי אתם עובדים מכוח חוק הכניסה לישראל.

גלעד קריב: אנחנו לא בממלכת הקורונה, אנחנו בממלכה הרגילה של חוק הכניסה לישראל.

גלעד קריב: אני מבקש, ותעבירו בבקשה את המסר לשרת הפנים, שאנשים שיש להם רישיון ישיבה במדינת ישראל וכאן מרכז חייהם, בין אם זה סטודנט שלומד באוניברסיטה העברית, בין אם זה בן זוג של אזרח ישראלי שנמצא בתהליך המדורג, בין אם זה מקרה הומניטרי שכבר קיבל כאן אשרה, הרי זה בלתי נתפס.

גלעד קריב: יצא עובד זר סיעודי של מטפל, נסע לבקר את משפחתו בחו"ל כמו שמותר לו, המטופל שלו מחכה לו כאן, אז עכשיו מה אומרים, יגישו ועדת חריגים?

גלעד קריב: אני מבקש, ואני אבקש לקבל תשובה שלכם בדיון המעקב, אני גם אעביר את המסר ללשכת ראש הממשלה, שכל אדם שיש לו רישיון ישיבה בישראל וכאן מרכז חייו בעת הנוכחית לא יצטרך לעבור דרך ועדת חריגים.

גלעד קריב: זה בלתי נתפס.

עירית ויסבלום: נדון בזה.

גלעד קריב: באמת תודה.

גלעד קריב: ככל שזה תלוי בי, החוק החדש לא יצא מהוועדה הזאת עם הטרללת הזאת שפוגעת באלפי תושבים, גם אם זמניים, במדינת ישראל, ובזכויות של אזרחים ישראלים.

גלעד קריב: אם צריך להאכיל בכפית את הממשלה לגבי איך מפרשים חוק ספציפי עם הסדר ספציפי, אז נעשה את זה ברחל בתך הקטנה.

גלעד קריב: אני מבקש שעד אז תפתרו את הבעיה לפחות של התושבים הזמניים, וביום שלישי נבדוק את הקריטריונים.

גלעד קריב: אני מאוכזב מאוד, עו"ד סומך, מרפיון הידיים של משרד המשפטים למשל להבהיר שיש זכות קנויה לאדם שמדינת ישראל נתנה לו כאן מעמד זמני.

גלעד קריב: זה מרכז חייו.

גלעד קריב: אז מה אם הוא סטודנט, אז צריך להפוך את חייו בן רגע?

גלעד קריב: האדם יושב פה.

גלעד קריב: אם הוא מטפל סיעודי, מרכז חייו הוא פה.

גלעד קריב: אם הוא בן זוג של אזרח ישראלי, נתפס על ידיכם שבן זוג של אזרח ישראלי בתהליך המדורג יוצא לבקר את משפחתו והוא צריך עכשיו ועדת חריגים כדי לחזור לילדיו?

גלעד קריב: יש תפקיד למשרד המשפטים.

גלעד קריב: יש סיבה למה משרד המשפטים מעורב בכל התהליכים האלה.

גלעד קריב: אתם שומרי הסף.

גלעד קריב: אומרים לכם את זה שבוע אחרי שבוע כאן.

גלעד קריב: אדוני היועץ המשפטי, מעבר לקריאה, האם ישנן עוד נקודות?

גלעד קריב: אנחנו בעת הזאת ניפגש כנראה שלוש או ארבע פעמים השבוע על ענייני הווריאנט שצריכים למצוא לו שם יותר קל להגייה.

גלעד קריב: אני לא מבין איך חברי הכנסת החרדים לא ניסו להעביר הצעת חוק שאסור לכנות וריאנטים בשמות יווניים.

גלעד קריב: חג החנוכה.

גלעד קריב: פה על במת הכנסת כבר השר כהנא הפך למתייוון, אני בכלל אין מה לדבר, נולדתי מתייוון.

קריאה: מחר זה יקרה.

גלעד קריב: אולי נגיף א', נגיף ב'.

גלעד קריב: אדוני היועץ המשפטי, האם ישנם דברים שאתה חושב שלפני ההקראה ראוי שעוד נעסוק בהם?

גלעד קריב: חזר אלינו מדיון בוועדה אחרת עו"ד אורן פסטרנק.

גלעד קריב: אני רוצה, אדוני, לאפשר לך להתייחס לדברים שמונחים על שולחננו, בבקשה.

גלעד קריב: לאחריו אנחנו נשמע את יוסי פתאל, מנכ"ל מארגני תיירות נכנסת, ואת יעל דניאלי, מנכ"לית התאחדות המלונות.

גלעד קריב: אני אבקש כאן התייחסות קצרה מנציגי התיירות, כי בעת הזאת מתווה התיירות לא נמצא על ידינו.

גלעד קריב: אני ללא קשר לדיון היום מתכוון להוציא בשעות הצהריים מכתב לשר האוצר ולראש הממשלה, בהעתק לשר התיירות, שהגיעה העת לחשוב על חבילת פיצויים לתחום התיירות הנכנסת.

גלעד קריב: אבל הדיון שלנו כרגע עוסק בתקנות ספציפיות.

גלעד קריב: אתם צודקים בדבר אחד, שהתקנות החדשות פה ובוועדת הבריאות עם הבידוד הופכות את מתווה התיירות כרגע ללא רלוונטי.

גלעד קריב: אז נשמע גם את התייחסותכם.

גלעד קריב: עו"ד פסטרנק, בבקשה.

אורן פסטרנק: תודה רבה, כבוד היושב-ראש.

אורן פסטרנק: אני אדבר בקצרה.

אורן פסטרנק: ראשית אני רוצה להעיר על כך שיש תקלה עם זה שבדיון האחרון בוועדת חוקה בנושא כל כך חשוב שדיבר על הארכת חוק הסמכויות לא ניתנה זכות דיבור לאף אחד מהציבור, גם לי לא בזום.

אורן פסטרנק: היו 300 אנשים שהשתתפו בזום מהציבור ועוד 350 שנרשמו וטכנית לא היה ניתן להכיל אותם, לפי הסבר של מנהל הוועדה שאני מקבל אותו, והיו עוד כ-400 אנשים מהציבור שהפגינו פה בחוץ, ולמעשה אף אחד לא קיבל זכות דיבור.

אורן פסטרנק: נכון שמפצלים את החוק ומדובר בהארכה לחודשיים ואז יהיה זמן לדון בוועדה בתיקונים השונים.

אורן פסטרנק: אבל גם לעצם העניין של הארכה בחודשיים, הציבור אפילו לא אמר את דברו.

גלעד קריב: אני לא יודע מה זה הציבור לא אמר את דברו.

גלעד קריב: יש נוהג בוועדות של הכנסת.

גלעד קריב: ראשית, אנחנו שמחים מאוד על כל מעורבות אזרחית ומברכים, בייחוד בוועדה הזאת.

גלעד קריב: אבל מטבע הדברים לא כל אדם שצופה בנו בזום יכול לקבל את זכות הדיבור.

גלעד קריב: אני לא צריך לבחור בין 400 אזרחים שביקשו לעלות לזום.

גלעד קריב: הדיון היה דיון פתוח.

גלעד קריב: גם אדוני הוזמן לחדר הדיונים, ואם הוא היה כאן אז בוודאי הוא היה מקבל זכות דיבור.

גלעד קריב: הגיעה לפה גברת אחת שאם היא לא הייתה מתפרצת לדבריו של שר הבריאות בגסות רוח והייתה מצביעה ומבקשת להשמיע את קולה, אז הייתה מקבלת את הזכות להשמיע את קולה.

גלעד קריב: אנחנו מזמינים אנשים להגיש התייחסויות בכתב.

גלעד קריב: גם היום אנשים מוזמנים להגיש עמדות בכתב.

גלעד קריב: כדרך אגב, על פי רוב, הציבור מיוצג כאן, מלבד כמובן נבחרי הציבור, על ידי ארגונים מהחברה האזרחית, על ידי התאגדויות.

גלעד קריב: כשביקשו כאן התאגדויות שונות בנושא הקורונה לדבר, נתנו להם גם אם זה לא מצא חן בעיני פובליציסטית כזאת או אחרת בעיתון הארץ.

גלעד קריב: אני לא מתכוון לפתוח דיון בזום עם 400 אנשים.

אורן פסטרנק: זאת לא הייתה הבקשה.

גלעד קריב: אז הנה, אדוני כאן.

גלעד קריב: ברגע שאדוני נמצא כאן ניתנת לו רשות הדיבור, כי אדוני מוכר על ידינו כאדם שמקדיש את עיתותיו לעיסוק ציבורי בנושא של הקורונה.

גלעד קריב: דיבר פרופ' חגי לוין, דיברו פה בעבר פרופסורים, אנשי רפואה, פעילי חברה שלא ביקשו הפעם לדבר, כי דרך אגב הם גם לא ביקשו בפעם הקודמת לדבר.

גלעד קריב: אני מכבד את רצונו של פלוני אלמוני לשמוע את דיוני הוועדה.

גלעד קריב: זה שמאות אנשים נרשמים, פשיטא שאנחנו לא יכולים לבצע הגרלה מי מהם ידבר.

אורן פסטרנק: אני אסביר, ברשותך, ואתה צודק בחלק גדול מהדברים שאמרת.

אורן פסטרנק: אני רק אגע בנקודה אחת.

אורן פסטרנק: אני עצמי כן הגעתי לדיון בוועדה בכנסת וגם הייתי הראשון בשער, והדוגמה שקרתה לי ממחישה בדיוק את הבעיה של חוק הסמכויות.

אורן פסטרנק: אני עצמי מחלים מקורונה, אני חושש מקבלת הזריקה בגלל חוסר שקיפות והיעדר מערכת דיווח וולונטרית, ולכן ביצעתי בדיקת PCR, התייצבתי ראשון בתור, שעתיים לפני שפתחו את העמדה, אבל התוצאות בוששו להגיע, ומצאתי את עצמי עומד פה וממתין מחוץ לכנסת.

אורן פסטרנק: מנהל הוועדה קיבל עדכון שאני יכול לעלות בזום, זה לא הסתייע.

אורן פסטרנק: אין מה לחפור בנקודה הספציפית.

אורן פסטרנק: הנקודה שאני מנסה להגיד היא שאני מבין שלא כולם צריכים לקבל זכות דיבור ואין חובה על כבוד היושב-ראש לתת זכות דיבור עכשיו ל-300 אנשים אלא לנציג זה או אחר.

אורן פסטרנק: אני חושב שהנקודה ברורה.

אורן פסטרנק: אני גם לא אגע עכשיו בחוק הסמכויות.

גלעד קריב: אתה מוזמן ליטול חלק בדיוני הוועדה, קולך נשמע פה בוועדה, יישמע גם בהמשך.

גלעד קריב: מזמינים גם אחרים שעוסקים בנושא בצורה ראויה, כל עוד שפתם היא השפה המתחייבת מדיון ציבורי כאן בוועדה.

אורן פסטרנק: אני רוצה להצטרף לדברים שאתה אומר, ואפילו לחדד, כדי שישמעו אותי גם האזרחים בבית, גם אלה שאני מייצג אותם.

אורן פסטרנק: אנחנו מתנגדים לאלימות מכל סוג.

אורן פסטרנק: כשאני אומר אלימות, היא כוללת גם אלימות מילולית, היא כוללת נאצות, היא כוללת שימוש בשפה לא נאותה.

גלעד קריב: הערה חשובה מאוד.

אורן פסטרנק: אנחנו מתנגדים לדברים האלה, וחשוב לי להגיד את הדברים האלה פה בפרהסיה.

אורן פסטרנק: הדרך שלנו תהיה רק בצורה מכבדת, רק בטיעונים ענייניים, ואני קורא להימנע מכל פעילות כזאת מכל סוג של אלימות, בין אם זה מילולית ובין פיסית.

אורן פסטרנק: זה קודם כל.

אורן פסטרנק: התייחסות קצרה לנושא הוועדה על הדיון הנוכחי.

אורן פסטרנק: יכול להיות שגם דנתם בנושא הזה, אני מתנצל מראש, כי הייתי בוועדת חינוך עד עכשיו.

אורן פסטרנק: אבל למה לא מסתפקים בשימוש באפליקציית הסכמון לבידוד בבית במקום באיכוני שב"כ ובמקום במלוניות?

גלעד קריב: אתה מחבר יחד שני דיונים שאנחנו עסוקים בהם.

גלעד קריב: לגבי נושא מערכת ההסכמון, התקיים כאן בשבוע שעבר דיון ממצה בנושא האכיפה, והוצגו התוצאות של מערכת ההסכמון.

גלעד קריב: מערכת ההסכמון – לא אכנס כרגע לשלביה, יש שם תהליך דו-שלבי, בכוונה מתוך הקפדה בזכויות המצטרפים – היא מערכת חשובה מבחינת בניין הכוח האכיפתי, אבל אחוזי ההיענות הסופיים אליה, דהיינו כמות האנשים או שיעור המבודדים שבסופו של דבר מצהירים על מקומם באמצעות המערכת נעה בין 10% ל-13% מהמבודדים.

אורן פסטרנק: הם בוחרים את האופציה השנייה של ללא הסכמון, שמשטרה תוכל לבקר אותם?

גלעד קריב: כן.

גלעד קריב: רובם כלל לא מסכימים להסכמון, אחוזי ההסכמה מתייצבים על אזור ה-25%, ואז פחות ממחציתם משתפים פעולה עם השאלה הקונקרטית, בוא הצהר על מקומך באמצעות ה-GPS.

גלעד קריב: נעשו פה מאמצי פרסום ומאמצי הסברה.

גלעד קריב: עמדנו על זה בוועדה.

גלעד קריב: זו מערכת חשובה, אבל היא מוסיפה רובד מסוים.

גלעד קריב: לגבי איכוני השב"כ, התקיים כאן דיון ארוך מאוד, למרות שגם פה הוועדה הזאת לא עוסקת באיכוני השב"כ.

גלעד קריב: אני חושב שכל חברי הכנסת כאן הביעו את החשש הגדול שלהם מפני השימוש בכלי.

גלעד קריב: עלתה פה גם אמירה מאוד ברורה שלפני שמשתמשים בכלי הזה, וגם כאשר משתמשים בו במקביל אליו צריך לעבוד היטב כדי לייתר את הכלי הזה על ידי פרסום הנתונים לציבור ושהציבור יאמר: אני הייתי באוטובוס שבו נסע המאומת.

גלעד קריב: אבל קיבלנו הבהרה ברורה, גם מנציגי משרד הבריאות, ואני יודע את זה גם משיחותיי עם נציגי הממשלה, שלא מדובר בשום מקרה על חזרה לעידן הקודם שבו הפעילו רוחבית את איכוני השב"כ.

גלעד קריב: קיבלנו כאן אמירה, ואנחנו נוודא אותה, ואני גם אעדכן את חברי יושב-ראש ועדת חוץ וביטחון רם בן ברק בנושא הזה, שאם יופעלו האיכונים הם יופעלו אך ורק כדי למצוא את המגעים במעגל הראשון של המאומתים או אלה שחשודים כנושאים את הנגיף בווריאנט הנוכחי שלו, ותו לא.

גלעד קריב: ונאמר על ידי משרד הבריאות שהם מודעים לכך שכל יעילותו של הכלי הזה היא רק בשלבים הראשונים, אז ממילא אין מה להנציח אותו, כי אז יעילותו מאוד נמוכה.

גלעד קריב: אני אומר עוד פעם, דעתנו מאוד קשה בהקשר הזה של השימוש בכלי הזה.

גלעד קריב: אני שמחתי ללמוד רק מהתקשורת שגם דעתו של השירות בעצמו קשה מהשימוש בכלי הזה.

גלעד קריב: אנחנו בימים הקרובים נבדוק ונלווה את כוונות הממשלה בנושא הזה, אבל זאת בהחלט סוגיה מאוד מאוד מורכבת ומטרידה.

אורן פסטרנק: שאלה ברשותך למשרד הבריאות להצגת נתונים, ובכך אסיים.

אורן פסטרנק: כי הנתונים האלה לא מוצגים לציבור, וזה נתון שלפי דעתי הוא קריטי מאוד על מנת להבין את יעילות הזריקות, ובעיקר הזריקה השלישית, הזריקה המכונה בוסטר.

אורן פסטרנק: הנתון הנדרש הוא להציג לציבור כמה אנשים מדי יום, או באחוז או בכמות או גם וגם, מתוך הנבדקים מדי יום ובחתך אוכלוסייה של מחוסנים מנה ראשונה, מנה שנייה, מנה שלישית, מחלימים, מחלימים ללא חיסון, מחלימים עם חיסון, כלומר את הכמות של הנבדקים.

אורן פסטרנק: ולמה הנתון הזה הוא כל כך קריטי?

אורן פסטרנק: כי רק באמצעות הנתון הזה נוכל לשקלל ולהבין את החלק היחסי האמיתי של אלה שקיבלו את זריקת הבוסטר ועדיין נדבקים בנגיף.

אורן פסטרנק: מדוע?

אורן פסטרנק: כמות האנשים היום שמאומתים מדי יום הם בסביבות ה-10%, 11% מאומתים שקיבלו זריקה שלישית.

אורן פסטרנק: אך מחוסני הבוסטר לא ניגשים להרבה בדיקות, כי הם לא נדרשים אליהם.

אורן פסטרנק: מי ניגש לעשות את מרב הבדיקות?

אורן פסטרנק: הלא מחוסנים שצריכים על כל צעד בחייהם להיבדק.

אורן פסטרנק: ואז אם יש 30,000 נבדקים שהם לא מחוסנים ו-10,000 כאלה שהם מחוסני בוסטר, יש פה צורך שקלול הנתונים ואת זה ניתן לבצע רק באמצעות הנתון החסר הזה.

אורן פסטרנק: כמובן שהייתי שמח שמשרד הבריאות יעשה את השקלול בעצמו, כפי שהוא עושה לנתונים אחרים שהיו בתחילת הדרך שהיה צריך להראות שזה שיש אנשים שקיבלו שלוש זריקות ועדיין הגיעו לבתי חולים, היה צריך להראות שגם אם הכמות שווה, הסיכון שלך בתור לא מחוסן הוא יותר גבוה בגלל החלק היחסי בחברה.

אורן פסטרנק: עכשיו נראה לי שנדרש האיזון לכיוון ההפוך.

אורן פסטרנק: ללא הנתונים אני לא יודע, ואני אשמח שמשרד הבריאות יתייחס.

אורן פסטרנק: תודה.

גלעד קריב: עו"ד פסטרנק, אני מבקש ממך להעביר לנו בכתב את הבקשה הזאת.

גלעד קריב: תודה.

אורן פסטרנק: תקבל.

גלעד קריב: האם יש לייעוץ המשפטי או למישהו מנציגי הממשלה דברים להוסיף?

גור בליי: במסגרת ההצגה אם הם יוכלו להתייחס.

גור בליי: יש הרי רשימה של 50 מדינות שהוזכרה שהיא בעצם גם בהכרזה השנייה וגם בתקנות הגבלת היציאה.

גור בליי: אני חושב שבכל הסקירה עד עכשיו הוועדה לא שמעה על איזה מספרים מדובר.

גור בליי: זאת אומרת, האם יש הערכות כמה אנשים נמצאים בארץ שהגיעו בימים האחרונים מהמדינות האלה, וכמה צפויים להגיע לפי ההערכות שלכם מאותן מדינות.

גור בליי: כי אלה מדינות יחסית מעוטות יוצאים ומעוטות נכנסים.

גור בליי: אלה לא המקומות המרכזיים שאליהם מטיילים ישראלים.

גור בליי: זה גם לגבי ההשלכות של התקנות האלה וההשלכות של ההכרזות האלה, וגם מבחינת הקיבולת של המלוניות וכן הלאה.

אילנה גנס: למעשה רוב התנועה היא באמת מדרום אפריקה עצמה בעיקר, כאשר לפי הנתונים שלנו בחודש האחרון הגיעו כ-1,000 נכנסים לישראל מדרום אפריקה.

צבי האוזר: במישרין או בעקיפין.

אילנה גנס: כן.

גור בליי: מדרום אפריקה בלבד?

אילנה גנס: רק מדרום אפריקה, שזאת המאסה העיקרית.

אילנה גנס: מיתר המדינות המספרים הם יחסית קטנים יותר.

צבי האוזר: מתוך כמה שנכנסו בחודש האחרון לישראל?

אילנה גנס: מתוך מאות אלפים.

אילנה גנס: המספרים יחסית הם מספרים מאוד קטנים.

אילנה גנס: גם בסטטיסטיקות של הסתכלות אחורה, אנחנו רואים בין 800 ל-1,000 נכנסים מדי חודש מדרום אפריקה ספציפית לישראל.

גור בליי: זאת אומרת, מדובר בעשרות בודדות מדי יום.

גלעד קריב: אם אינני טועה, בתדרוך של הממשלה שמעתי את הנתון שבשבוע החולף נכנסו 250 איש.

צבי האוזר: זה בהינתן שדרום אפריקה באדום.

צבי האוזר: אבל מה הקריטריון להכריז על מדינה כמדינה אדומה?

אילנה גנס: אנחנו מדברים על מדינות שיש לנו מידע ודאי לגבי זיהוי של וריאנט בריצוף שאנחנו כבר יודעים שיש שם.

אורי מקלב: אפילו אחד במדינה?

אילנה גנס: צריך להפריד, כמובן, בין מדינות אפריקה למדינות אירופה ומדינות נוספות.

אילנה גנס: באפריקה אנחנו מבינים לאורך כל תקופת המגפה שקשה מאוד להסתמך על נתונים.

אילנה גנס: מרבית המדינות באפריקה לא בודקות, לא מרצפות, לא מדווחות נתונים, ובחלק מהן אין אפילו מרשם אוכלוסין מסודר כדי שנוכל להבין אם יש שם תמותה עודפת.

אילנה גנס: יש הרבה מאוד דיווחים עוקפים כאלה ואחרים שמהם אנחנו מקבלים הבנה.

צבי האוזר: ברורה לי היכולת שלכם לסגור או להתמקד באפריקה.

צבי האוזר: אני רוצה לדעת מה צופה פני עתיד.

צבי האוזר: בהינתן שהווירוס מתפרץ במקומות נוספים, מה הקריטריון שלכם להכריז על מדינה אירופאית או אחרת כאדומה?

אילנה גנס: כרגע מדינות אירופה רק ביממה האחרונה התחילו להעביר דיווחים.

גלעד קריב: חבר הכנסת האוזר, עוד אין להם.

גלעד קריב: זו מטריצה חדשה של שיקולים.

צבי האוזר: אבל עובדים על זה?

גלעד קריב: אני מניח.

גלעד קריב: חבר הכנסת האוזר אומר בצדק, עד היום בעניין המדינות האדומות הצגתם לנו מטריצה מאוד ברורה ששיקללה שלושה פקטורים, אחוז תחלואה, שיעור מאומתים מתוך החוזרים.

גור בליי: סיכון המוטציה.

גלעד קריב: הייתה לכם מטריצה.

גלעד קריב: אתם נמצאים 48 שעות אחרי תחילתו של אירוע, זה ברור לנו.

גלעד קריב: בואו נאמר את האמת, רשימת המדינות לא נשענת על הצדקה אפידמיולוגית פר מדינה.

גלעד קריב: גם את זה צריך לומר.

גלעד קריב: זה לא שעכשיו בדקו האם בגבון יש הצדקה למול חוף השנהב.

גלעד קריב: יש פה איזושהי הסתמכות שאני חושב שעל פי החוק היא לגיטימית בלוחות הזמנים האלה כדי למנוע את החדירה.

גלעד קריב: אומר חבר הכנסת האוזר שיש פה ציפייה שתתחילו את עבודת המטה מה המטריצה לגבי יתר המדינות.

צבי האוזר: מעבר לפגיעה הזניחה, לפחות מספרית, כשאנחנו מדברים על מדינות שאת אומרת סדר גודל של 250 לשבוע מתוך עשרות אלפי אנשים שמגיעים לישראל.

צבי האוזר: ברור לי מה השיקולים שלכם.

צבי האוזר: למרות שאנחנו גוף מבקר לרוב לאחור, אנחנו גם צריכים להתחיל פיקוח צופה פני עתיד, ולצערי הרב בהקשר הזה העתיד מתרחש מהר מאוד.

צבי האוזר: זאת אומרת, אנחנו לא מדברים על תהליכים שיהיו בעוד חודש, חודשיים, שלושה חודשים, שיש זמן.

צבי האוזר: אני מניח שתוך ימים ספורים תעמדו בפני דילמה, ואז שם יהיו באמת ההיבטים הכואבים מנקודת המבט הציבורית, שאתם תיאלצו לסגור מדינות שהיקף הנכנסים והיוצאים מהן הוא משמעותי, הוא גדול.

צבי האוזר: זה לא מדינות זניחות.

צבי האוזר: אני רוצה להבין מהו הקונספט שלכם.

צבי האוזר: אני חושב שככל שתדברו על זה יותר ואלה יהיו תהליכים יותר שקופים מול הציבור, גם הציבור ידע להיערך.

צבי האוזר: יש אנשים שמתכננים חופשות עוד שבוע, שבועיים, שלושה.

צבי האוזר: הם צריכים להבין איפה הם יעמדו.

צבי האוזר: מה רמת הסבירות שייסגרו או יהיו סממנים כאלה ואחרים שכנראה התוכניות שלהם ישתבשו.

צבי האוזר: כמה שתדברו על זה יותר מוקדם כך ייטב.

גור בליי: מבחינת המספרים, אמרתם 1,000 מדרום אפריקה וכל השאר זניחים.

גור בליי: זה כולל את אתיופיה?

אילנה גנס: אין הרבה תעבורה משם.

סימון דוידסון: לגבי אתיופיה, קיבלתי איזשהו מידע.

סימון דוידסון: זה נכון שמגיעים 3,000 עולים בימים הקרובים מאתיופיה?

אילנה גנס: כן.

אילנה גנס: יש הצעת מחליטים להביא.

צבי האוזר: זה לא במכה אחת.

אילנה גנס: נכון.

אילנה גנס: אבל לגביהם ההנחיות תקפות.

אילנה גנס: הם יגיעו בכל מקרה למלוניות בידוד, כמו כל העולים החדשים שהגיעו עד עכשיו ממדינות שונות, במידה שהם לא מחוסנים.

אילנה גנס: עכשיו אתיופיה גם מוגדרת כמדינה אדומה עם חובת בידוד במלונית, שנכנסה כבר בפעימה הראשונה של ארבע מדינות, ולכן הם ייכנסו למלוניות.

צבי האוזר: אבל זה לא 3,000 בשבוע.

אילנה גנס: לא, זה מדורג.

גלעד קריב: מכובדיי, יש לנו עוד שני דוברים ואנחנו ניגשים להקראות.

אורי מקלב: אני רואה שהיושב-ראש מאבד סבלנות.

גלעד קריב: לא, אני בכלל לא מאבד את הסבלנות.

גלעד קריב: נכנסנו היטב לשעה הרביעית של הדיון.

גלעד קריב: הכול בסדר, לא מאבדים שום סבלנות.

גלעד קריב: אבל בסופו של דבר אנחנו לא נחזור בדיון על דברים שכבר העלינו.

גלעד קריב: שמענו, מחר אנחנו כנראה נתכנס עוד פעם כדי לאשר שינוי בתקנות התו הירוק.

גלעד קריב: ביום שלישי יתקיים פה דיון מעקב אחרי מה שקורה בנתב"ג.

גלעד קריב: אנחנו נבלה את כל ימי החנוכה ביחד סביב הווריאנט המתייוון, זה בסדר.

אורי מקלב: כשהייתי במנחה דיברת משהו על היוונים.

גלעד קריב: אני יודע איך להחזיר אותך לדיון, אל תדאג.

אורי מקלב: אבל אתה עושה את זה כשאני לא נמצא.

גלעד קריב: אני עושה את זה כדי להחזיר אותך.

גלעד קריב: אני יודע, ערוץ הכנסת עושה פה שירות.

גלעד קריב: אני רוצה שהאופוזיציה גם תשתתף בדיון.

גלעד קריב: כבר למדתי איך להביא אותך.

אורי מקלב: לא היוונים של היום הם היוונים של פעם כמו האות היוונית שהיא בעצם אות קדומה.

אורי מקלב: סבלנו מהם לא מספיק צרות.

גלעד קריב: אני יודע, בהחלט.

אורי מקלב: כל מיני וריאנטים כאלה ואחרים שהתפתחו, אבל הצלחנו להתגבר על זה.

אורי מקלב: נקווה שגם הפעם נוכל להתגבר על זה בימים של ניסים ונפלאות.

אורי מקלב: אני לא רואה את הדיון הזה כמיותר, על אף שאנחנו מדברים עכשיו במדינות שיכול להיות שמדובר על כניסות מצומצמות.

אורי מקלב: אבל ככל שיתרחב, כבר היום אנחנו מקדימים את ההיבט של הכנסת ושל הוועדה, ולאו דווקא ההיבט של המשרדים שהם מסתכלים ממבט אחר.

אורי מקלב: אנחנו כבר חושבים שלקראת הבאות, במידה שירחיבו את זה לעוד מדינות בהיקפים הרבה יותר גדול, שיתייחסו כבר בהתחלה לדברים שאנחנו העלינו פה, כמו הסוגיה של אזרח חוץ שמשפחתו או מרכז חייו נמצאים בארץ.

אורי מקלב: כפי שראינו, זה דבר אקוטי מאוד.

אורי מקלב: וגם לגבי יציאה מהארץ של אזרח ישראלי למדינות אדומות במידה שהוא מוכן להגביל את עצמו בזמן.

אורי מקלב: לא קיבלנו על זה תשובה.

אורי מקלב: יש כאלה שאצלם היציאה היא קריטית, והם לא עומדים בקריטריונים עכשיו של ועדת החריגים, אלא קריטריונים אחרים.

אורי מקלב: אני רוצה לשאול על הנושא של המלוניות.

אורי מקלב: מה שלמדנו פה, שנאמר בעל פה, לא ראיתי את זה כאן בכתב, שכל מי שמגיע ממדינה אדומה מופנה למלונית.

אורי מקלב: הוא משתחרר מהמלונית לבידוד ביתי, בתנאי שיש לו את זה, אחרי בדיקת PCR.

אורי מקלב: אבל אמרנו שבמידה שיתגלה מאומת במטוס שהוא נסע, הוא נשאר.

גור בליי: זה לא בהכרזות שבפני הוועדה.

גור בליי: מה שאני מבין, אלה הכוונות העתידיות של משרד הבריאות.

גור בליי: מה שמונח כרגע בפני הוועדה הוא פשוט מאוד, הוא אומר שאם אתה מגיע מהמדינות האדומות, אתה נשלח למלונית.

גור בליי: אם יש לך תוצאה שלילית אתה נשלח הביתה להשלים את הבידוד בבית.

גור בליי: אם יש לך תוצאה חיובית, אתה נשאר להשלים את הבידוד במלונית ותו לא.

גור בליי: בלי קשר לשאלה מה היה במטוס.

אורי מקלב: לפי מה שאמרתם, גם מי שיקבל PCR שלילי לא ישתחרר עד שכל המטוס יקבל.

אורי מקלב: זאת המשמעות.

גור בליי: זה לא מה שבפנינו, אבל באמת כדאי שיתייחסו לזה.

אורי מקלב: זה מה שאמרה ד"ר פרייס.

אורי מקלב: מעבר לזה, בדיקה חיובית של אדם שחשוד כחיובי לא ניתנת מיד.

אורי מקלב: החיובי לוקח עכשיו יותר זמן מהבדיקה השלילית ולכן רוצים לראות מה התהליך שלו.

אורי מקלב: לכן יכול להיות שאנחנו משאירים אנשים במלונית הרבה יותר זמן ממה שצריך.

גלעד קריב: בהחלט.

גלעד קריב: אילנה, זה דבר שתתייחסו אליו, וגם אפשר להביא שינויים בהכרזות תוך כדי התקופה.

גלעד קריב: מר יוסי פתאל, סמנכ"ל מארגני תיירות נכנסת, ואחריו יעל דניאלי, מנכ"לית התאחדות המלונות, ואנחנו ניגשים להקראות.

יוסי פתאל: תודה רבה, אדוני.

יוסי פתאל: לפני כמה שבועות היינו בוועדה ודיברנו על מתווה איך מכניסים תיירים.

יוסי פתאל: באופן כמעט נבואי, אדוני היושב-ראש, אתה דיברת על כך שצריך לדבר על איך מפצים, כי לא תוכל להיות תנועה, והנה הגענו לרגע.

יוסי פתאל: חשוב לנו מאוד שהוועדה, ככל שהיא דנה בפרטים, תכלול גם את הנושא של הצורך להחליט על פיצויים.

יוסי פתאל: הייתה הכרזה כללית אתמול של הממשלה.

יוסי פתאל: לצערנו הייתה אחת כזאת גם ביולי, עד היום היא לא יושמה.

יוסי פתאל: אז אם הוועדה תואיל לתמוך בנו בזה שהיא תגיד שהיא מאשרת, היא מניחה שהנושא הזה גם יטופל, הדבר הזה מאוד מאוד חשוב.

יוסי פתאל: כי אנחנו נתקלים באותה בעיה שיש פער בין החלטות לבין היישום שלהן כפי שאדוני פה מראה את זה לאורך כל הדיונים.

יוסי פתאל: אני רוצה לציין עוד דבר אחד חשוב, שיש עשרות אלפי תיירים שברגע זה כל כספם יורד לטמיון.

יוסי פתאל: אני חושב שהממשלה לפחות צריכה להגיד לחברות התעופה שהיא מצפה מהן שלא יגבו דמי ביטול.

יוסי פתאל: המדינה נתנה להם זיכיון להרוויח כאן כסף והם הולכים לגבות דמי ביטול מלאים מעשרות אלפים שכבר רכשו שירותים מלאים והם בדרכם לארץ בימים הקרובים, ואסור שהממשלה תתיר שהזיכיון שלה לטוס לכאן ינוצל לרעה.

יוסי פתאל: אנחנו במצב סופר-קריטי, כי המלונות חזרו לעבודה, גייסנו כוח אדם, התחלנו לשרת לחו"ל ובאחת אנחנו נופלים עכשיו למצב של מרס 2020.

יוסי פתאל: חייב שיהיה איזשהו מנגנון שלא כל פעם ממציאים את הגלגל מחדש, כמו שקורה עכשיו.

יוסי פתאל: אנחנו 22 חודשים בתוך המשבר, נתחיל עכשיו עוד פעם דיון מאפס, איזה פיצוי ואיזה הסדר וכו'.

יוסי פתאל: ככל שהוועדה ואדוני יסכימו שהנושא הזה הוא חלק בלתי נפרד מהדיון, אנחנו מאוד נודה, כפי שזה גם נאמר על ידיכם בפעם הקודמת.

יוסי פתאל: תודה רבה.

גלעד קריב: תודה, מר פתאל.

גלעד קריב: הנושא הזה הוא כמובן לא בסמכותה הישירה של הוועדה, זו סמכות ממשלה.

גלעד קריב: אני כן בדברי הסיכום שלי מתכוון לומר בצורה ברורה שמן הראוי, גם ערכית וגם משפטית, שיהיה כאן מהלך ממשלתי לפיצוי ענף התיירות באותם חלקים שלו שניזוקים מהמהלך הזה.

גלעד קריב: אני מתכוון להוציא בהקשר הזה פנייה לראש הממשלה ולשר האוצר.

גלעד קריב: אני אוסיף לנושא דמי הביטול עוד נקודה אחת, חברותיי ממשרד הבריאות.

גלעד קריב: הגיעה אלי פניית ציבור שממנה עולה, וחבל שלא נמצאות כאן נציגות משרד האוצר, שהפיקוח על שוק ההון והביטוח נמצא תחת אחריותם המיניסטריאלית.

גלעד קריב: אנחנו קיבלנו פנייה שממנה עולה שגם כשאדם עושה ביטוח על נסיעתו לחו"ל לרגל הקורונה, ברגע שמדינה מוכרזת כמדינה אדומה על ידי המדינה, פוליסת הביטוח לא מסייעת בידו.

גלעד קריב: ואז אנחנו במצב שאם לאזרחים היה כרטיס טיסה לחופשה בדרום אפריקה או באיי סיישל, שאלה יעדים בסוף שאנשים נוסעים אליהם, אז אם הם מבטלים את הנסיעה כי הם לא יכולים לצאת מהארץ הביטוח לא מכסה את זה.

גלעד קריב: בעוד שאם משפחה אחרת בחרה לטוס לטורקיה, ועכשיו הם מחליטים לבטל בשל הווריאנט החדש, יש להם סיכוי הרבה יותר גדול להתדיין עם חברת הביטוח.

גלעד קריב: צריך לתת על זה את הדעת.

גלעד קריב: זה לא בסמכותנו, לא פתרון שלנו, אבל יש פה ממש משפחות ישראליות שמפסידות אלפי שקלים מחופשה מתוכננת, והם גם עשו עליה פוליסת ביטוח.

גלעד קריב: אי אפשר לומר שהם היו רשלנים בהקשר הזה.

צבי האוזר: אז דווקא הכרזה על מדינה אדומה מאיינת את פוליסת הביטוח.

גלעד קריב: זה נשמע מוזר, נכון?

גלעד קריב: כך על פי פניית הציבור שאנחנו קיבלנו.

צבי האוזר: כי יהיו בעיות אופרטיביות של אנשים שרצו לנסוע, והיום נסיעה לחו"ל היא לא דבר חריג.

צבי האוזר: התוספת של שלושה או ארבעה ימי בידוד הופכת להיות דבר משמעותי בתכנון.

גלעד קריב: מסתבר שהפוליסות מכסות מצב שבו אתה רגע לפני טיסתך התגלית כחולה מאומת ואז אתה חייב.

צבי האוזר: צריך להבין שיש הרבה מאוד, במיוחד במגזר העסקי, אנשים שנוסעים ליומיים או שלושה, והמשמעות שהם צריכים להיכנס לבידוד לעוד שלושה ימים הופכת את הנסיעה לבלתי כדאית או בלתי רלוונטית בעליל.

צבי האוזר: זה סיפור משמעותי.

גלעד קריב: גם בהקשר של דמי הביטול, גם בהקשר של פוליסות הביטוח, נצטרך לדבר עם חברנו יושב-ראש ועדת הכלכלה אולי לקיים דיון ספציפי בנושא הזה.

גלעד קריב: אבל צריך לתת פה את הדעת.

צבי האוזר: שם יש עשרות אלפי אנשים שייפגעו.

גלעד קריב: אנחנו נתקלים עכשיו בתרחיש הזה.

גלעד קריב: יכול להיות שבעוד חודשיים ניתקל בתרחיש דומה.

גלעד קריב: גברת יעל דניאלי, אחרונת הדוברות, מנכ"לית התאחדות המלונות, בבקשה.

יעל דניאלי: תודה רבה על רשות הדיבור ותודה רבה על המעורבות שלך על מנת לדאוג שאותה פסקה מהחלטת הממשלה אמש אכן תקוים, אותה פסקה שדיברה על סיוע לענף התיירות הנכנסת.

יעל דניאלי: הדגש מבחינתנו הוא סיוע מיידי.

יעל דניאלי: אני מצטרפת לדבריו של קודמי יוסי.

יעל דניאלי: גם ביולי הובטח לנו סיוע, ועדיין לא קרה דבר.

יעל דניאלי: צריך להבין שעבור המלונות, שהם מלונות מיעוטי תיירות נכנסת, ויש כאלה כ-270 בארץ, המודל פתיחה-סגירה הזה גורם לנזק כלכלי עצום.

יעל דניאלי: הרי רק ב-1 בנובמבר, לפני פחות מחודש, המלונות האלה נפתחו ונערכו בהדרגה לבואם של התיירים לאחר חודשים ארוכים שהם עבדו באופן חלקי או היו מושבתים.

יעל דניאלי: באבחה אחת, כמו שאמר יוסי, אותם מלונות למעשה נסגרים כעת, או לחלופין נמצאים באיזשהו צומת החלטה קריטי מה לעשות.

יעל דניאלי: הרי הסגירה היא כרגע לשבועיים.

יעל דניאלי: מבחינתם יש אפס תפוסות, יש הוצאות קבועות כבדות כמו ארנונה, שכר דירה, שכר עבודה, היעדר מנגנון חל"ת לעובדים, מה עושים עם העובדים.

יעל דניאלי: כל זה לא מצדיק השארת מלונות פתוחים.

יעל דניאלי: מצד שני, סגירה ופתיחה של מלון עולה גם היא הרבה כסף ויש גם כמובן חשש לאבד את העובדים.

יעל דניאלי: ולכן כל זה ביחד מביא את המכה הזאת שלכאורה ההחלטה התקבלה אתמול, סוגרים את השערים, סוגרים את התיירות הנכנסת וזהו.

יעל דניאלי: עבורנו זה נזק כלכלי אדיר.

יעל דניאלי: אנחנו מעריכים את אובדן ההכנסות של ענף המלונות התיירות הנכנסת כתוצאה מסגירת השמים בחצי מיליארד שקל לחודש.

גלעד קריב: לצערי הקשר ניתק, אבל אני חושב שהדברים הובנו.

גלעד קריב: תודה, יעל.

גלעד קריב: כאמור, אנחנו מתכוונים לכלול את הדברים בהודעת הסיכום שלנו.

גלעד קריב: חברים, אנחנו ניגשים להקראת שני קובצי התקנות ושתי ההכרזות שלפנינו.

גלעד קריב: אדוני היועץ המשפטי, בבקשה.

גור בליי: נתחיל עם הגבלת היציאה.

גור בליי: נאמר פה משפט, מיד נקרא את זה, אבל אני לא יודע אם הכתובת במקרה הזה היא אילנה או מישהו אחר ממשרד הבריאות.

גור בליי: יש הרי כמה ועדות חריגים שדיברנו עליהם.

גור בליי: יש ועדת חריגים לעניין חוק הכניסה לישראל שדובר עליה לא מעט, ויש פה את ועדת החריגים לעניין היציאה מישראל לפי הגבלת היציאה.

גור בליי: אני מבין שוועדת החריגים הזאת כבר החלה לפעול.

גור בליי: יש כבר לינק באינטרנט.

גור בליי: מי עומד בראש הוועדה?

גור בליי: היא זזה בין משרדים שונים, מי כרגע המשרד האחראי?

גור בליי: מי יו"ר הוועדה?

גור בליי: האם הוגשו כבר בקשות?

סימון דוידסון: אלה שתי ועדות שונות לגמרי?

גור בליי: כן.

אילנה גנס: הוועדה שדנה באישורי יציאה למדינות אדומות היא ועדה משותפת של משרד הפנים עם משרד הבריאות, עם נציגים קבועים שלנו.

אילנה גנס: יש לינק לאתר של הוועדה, עם נתונים שאני יכולה לבדוק ולעדכן אתכם כמה הוגשו.

אילנה גנס: כבר קיבלנו הרבה פניות גם למוקד "קול הבריאות", והנתונים והפרסום של קישור לאתר הזה מופיע גם באתר של משרד הבריאות של הגשת בקשות ליציאה מישראל.

אילנה גנס: שוב, הוועדה הזאת הייתה פעילה בעבר בתקופות שהיו לנו מדינות אדומות, והביקוש לוועדה הזאת הוא כמובן מאוד משתנה בהתאם למדינות האדומות שהיו ברשימה.

גור בליי: מי עומד בראש הוועדה?

אילנה גנס: נציג של משרד הבריאות הוא פרופ' בשארה בשארה, ואמנון שמואלי ממשרד הפנים.

גלעד קריב: נקיים ביום שלישי דיון בכל סוגיית הכניסה והיציאה ונעקוב אחרי זה.

גלעד קריב: ניגש להקראה.

גור בליי: ואז ביום שלישי בוודאי יהיו נתונים לגבי פניות וכמה זמן לוקח.

גור בליי: אבל פה יש החובה ל-24 שעות מכוח החוק לגבי ועדת החריגים הזאת ומענה בתוך 24 שעות.

גור בליי: תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת היציאה מישראל), התשפ"ב-2021.

גור בליי: בתוקף סמכותה לפי סעיפים 4 ו-7א לחוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה), התש״ף־2020 (להלן - החוק), ובהתקיים דחיפות כאמור בסעיף 4(ד)(3) לחוק, מתקינה הממשלה תקנות אלה: חשוב לציין שבאמת הופעל פה חריגות דחיפות ולכן התקנות האלה כבר נמצאות בתוקף.

גור בליי: פרק א': הגדרות ופרשנות.

גור בליי: הגדרות ופרשנות 1.

גור בליי: בתקנות אלה - "ועדת השגות" - ועדת השגות לפי סעיף 7א(ה) לחוק; "ועדת חריגים" - ועדת חריגים לפי סעיף 7א(ג) לחוק; "מוסדות לאומיים" - הסוכנות היהודית לארץ ישראל ההסתדרות הציונית העולמית וקרן היסוד; "נציג זר" - אדם המחזיק בדרכון חוץ דיפלומטי, דרכון שירות חוץ, דרכון של מדינת חוץ ובו אשרה דיפלומטית או אשרת שירות, או דרכון של מדינת חוץ ותעודה מאת משרד החוץ המעידה על כך שנושא הדרכון רשום במשרד החוץ כאיש סגל דיפלומטי או קונסולרי; "ספורטאי מקצועי" - מי שהוא אחד מאלה: הסגל הייצוגי של מדינת ישראל בענפי הספורט השונים, שאישר המנהל הכללי של משרד התרבות והספורט; ספורטאים מקבוצה המשתתפת במפעלים או בתחרויות בין- לאומיים, שהמנהל הכללי של משרד התרבות והספורט אישר כי הם מקבוצה המשתתפת במפעלים או בתחרויות בין-לאומיים; ספורטאים מקבוצה הרשומה במדינה זרה והמשתתפת בתחרות או במשחק מול קבוצה מליגה בישראל המשתתפת במפעלים או בתחרויות בין-לאומיים; "שליח ישראלי" - אדם המחזיק בדרכון דיפלומטי ישראלי, או דרכון שירות ישראלי, בליווי מכתב מהמנהל הכללי של משרד החוץ המאשר כי אותו נוסע נדרש לצאת מישראל אל אחת המדינות המנויות בתוספת לצורך מילוי תפקידו; ״תושב קבע״ - מי שבידו אשרה ורישיון לישיבת קבע לפי חוק הכניסה לישראל; ״תחנת גבול״ - תחנת גבול לפי צו הכניסה לישראל (תחנות גבול), התשמ״ז-1987.

גור בליי: פרק ב': יציאה מישראל.

גור בליי: 2.

גור בליי: א(א) לא יצא אדם מישראל אל המדינות המפורטות בתוספת אלא אם כן מתקיים בו אחד מאלה – (1) הוא אינו אזרח ישראלי ואינו תושב קבע; (2) הוא יוצא מישראל למקום מגורים קבוע מחוצה לה, ובלבד שהציג הצהרה ומסמכים המעידים על כך לוועדת החריגים ויש לו אסמכתה על הצגה כאמור; זה גם עלה בדיונים הקודמים.

גור בליי: זה למשל סטודנט ישראלי שהוא סטודנט שלומד באוניברסיטה באחת המדינות האסורות, הוא יכול לצאת בחזרה ללימודיו.

גור בליי: (3) הוא יוצא לצורך הומניטרי חריג או צורך חיוני חריג באישור ועדת חריגים, ובכלל אלה, יציאה לצורך רפואי חיוני שאינו סובל דיחוי לו או לאדם אחר התלוי בו; לגבי קטין הנזקק לטיפול רפואי חיוני שאינו סובל דיחוי - ועדת החריגים תאשר את יציאתם של שני הורי הקטין או הורה ובן משפחה מדרגה ראשונה אחר, לצורך ליוויו וסיוע לו, אם הדבר נדרש, או יציאה לצורך השתתפות בהלוויה של קרוב משפחה מדרגה ראשונה; (4) הוא נציג זר; (5) הוא שליח ישראלי; (6) הוא איש צוות בכלי טיס, היוצא מישראל במסגרת מילוי תפקידו כאמור, ובידו תעודת איש צוות; לעניין זה, ״תעודת איש צוות״ - כמשמעותה בחלק ז' לתקנות הטיס (רישיונות לעובדי טיס), התשמ״א-1981; (7) ספורטאי מקצועי, לצורך השתתפות בתחרות, ומלווהו הנדרש לשם השתתפות בתחרות, שהמנהל הכללי של משרד התרבות והספורט אישר כי הוא אדם כאמור, ובלבד שוועדת החריגים השתכנעה שיציאתם מישראל חיונית;(8) לצורך חיוני הנוגע ליחסי החוץ של ישראל או לצורך חיוני הנוגע לביטחון המדינה, באישור המנהל הכללי של משרד החוץ, משרד הביטחון, או משרד ראש הממשלה, לפי העניין; (9) שליח רשמי של אחד המוסדות הלאומיים, שמשרד העלייה והקליטה מסר לוועדת החריגים את שמו מבעוד מועד וקיבל את אישורה של וועדת החריגים; (10) עיתונאי או עובד מקצועות התקשורת לשם מילוי תפקידם.

גור בליי: (ב) תקנה זו לא תחול על מי שיוצא מישראל למדינות המפורטות בתוספת אם הוא שוהה באותה מדינה עד 12 שעות בשטח שדה תעופה של אותה מדינה ובו בלבד.

גור בליי: 3(א) פנייה לוועדת חריגים ולוועדת השגות תתבצע באמצעות טופס מקוון שיהיה זמין בשפה העברית, האנגלית והערבית באתרים של משרד ראש הממשלה, משרד הבריאות, משרד החוץ ורשות האוכלוסין וההגירה; לפנייה יצורפו אסמכתאות ואישורים להוכחת התקיימות תנאי או צורך כאמור בתקנה 2(א)(2), (3), (7) ו-(9) במבקש.

גור בליי: (ב) קישור לטופס המקוון יפורסם באתרים של משרד ראש הממשלה, משרד הבריאות, משרד החוץ ורשות האוכלוסין וההגירה.

גור בליי: (ג) יפורסמו דרכי פניה נוספות למי שאינו מסוגל למלא טופס מקוון, ובכלל זאת כתובת להגשת פניה כאמור.

גור בליי: (ד) ועדת חריגים או ועדת השגות תוכל לדרוש ממגיש בקשה הצגת אישורים או מסמכים נוספים להוכחת האמור בפנייתו ולצורך הכרעה בפנייה.

גור בליי: פרק ג': הוראות כלליות.

גור בליי: היוצא מישראל או המנסה לצאת מישראל למדינה המפורטת בתוספת, בניגוד לתקנה 2, דינו קנס לפי סעיף 61(א)(1) לחוק העונשין – זה קנס של 14,400 שקלים – לעניין זה, יראו ניסיון לצאת מישראל - מרגע שאדם החל תהליך בידוק ביטחוני או תשאול ביטחוני לנוסעים יוצאים לפני יציאה בתחום תחנת הגבול ועד ליציאתו מישראל בפועל.

גור בליי: 5(א) העבירה המנויה בסעיף 4 היא עבירה מינהלית, שניתן להטיל בשלה קנס מינהלי קצוב, בסכום של 5,000 שקלים חדשים.

גור בליי: (ב) הקנס המינהלי הקצוב לעבירה מינהלית חוזרת כמשמעותה בסעיף 2(ג) לחוק העבירות המינהליות, התשמ"ו-1985, יהיה כפל הקנס המינהלי האמור בתקנת משנה (א).

גור בליי: 6.

גור בליי: הגורם המוסמך להטיל קנס מינהלי לפי תקנות אלה הוא כל אחד מאלה: (1) שוטר; (2) מפקח שהוא עובד המדינה שנתונות לו סמכויות פיקוח לפי כל דין.

גור בליי: 7.

גור בליי: לשם אכיפת ההוראות לפי תקנות אלה, תהיה לשוטר סמכות להורות לכל אדם לפעול לפי התקנות או להפסיק פעילות בניגוד להן.

גור בליי: 8.

גור בליי: תוקפן של תקנות אלה עד יום ה' בטבת התשפ"ב (9 בדצמבר 2021).

גור בליי: זה המקסימום מכוח החוק, שזה 14 יום מהיום שהוציאו את התקנות ביום שישי.

גור בליי: תוספת: אנגולה, אוגנדה; איי סיישל; אריתריאה; אתיופיה; אסוואטיני; בוטסואנה; בורונדי; בורקינה פאסו; בנין; גאנה; גבון; ג'יבוטי; גינאה; גינאה ביסאו; גינאה המשוואנית; גמביה; דרום אפריקה; דרום סודן; הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו; הרפובליקה המרכז אפריקנית; הרפובליקה של קונגו (קונגו בראזוויל); זימבבואה; זמביה; חוף השנהב; טוגו; טנזניה; כף ורדה; ליבריה; מאוריטניה; מאורציוס; מאלי; מדגסקר; מוזמביק; מלאווי; לסוטו; ניגריה; ניז׳ר; נמיביה; טאו טומה ופרינסיפה; סומליה; סנגל; סיירה לאון; סנט הלנה (בריטניה); צ׳אד; קומורוס; קניה; קמרון; ראוניון (צרפת); רואנדה.

צבי האוזר: מה עם דרום אפריקה?

גלעד קריב: היא מופיעה.

גלעד קריב: יישר כוח ליועץ המשפטי על הבקיאות בהגיית המדינות.

צבי האוזר: הרשימה הזאת כנספח, בהינתן שמוסיפים מדינות, זה מגיע אלינו?

גור בליי: כן.

צבי האוזר: לכל מדינה זה אמור להגיע, גם במהלך השבועיים האלה?

גלעד קריב: כן, בוודאי.

גלעד קריב: מכובדיי, מי בעד קובץ התקנות הזה?

גלעד קריב: בעד – 3

גלעד קריב: נמנעים – אין

גלעד קריב: שלושה בעד.

גלעד קריב: אושר פה אחד.

גלעד קריב: תודה.

גלעד קריב: קובץ נוסף.

גור בליי: לגבי ההכרזות, יש פה שתי הכרזות.

גור בליי: ההכרזה הראשונה היא כבר בתוקף והיא לא מחכה לאישור הוועדה.

גור בליי: הוועדה יכולה לבטל אותה אבל אין צורך לאשר אותה.

נעמה מנחמי: אתה חושב שאין משמעות לאישור, כמו התקנות שיש משמעות?

גלעד קריב: לא, אנחנו נאשר.

גור בליי: ההכרזה הראשונה היא בתוקף בלי קשר.

גור בליי: זה לא כמו תקנות שאתה מאשר.

נעמה מנחמי: זה לא כמו התקנות שיש משמעות לאישור?

גור בליי: לא היינו מאשרים אותן.

גור בליי: אין צורך.

גור בליי: יש ההכרזה השנייה, שבהחלט כן עומדת על יותר מחמש מדינות, בעצם על כל רשימת המדינות, שהיא יכולה להיכנס לתוקף תוך 48 שעות אם הוועדה לא עושה שום דבר, אבל הוועדה בהחלט יכולה לאשר את זה ולהכניס אותה לתוקף במועד אחר.

גור בליי: השאלה לגבי הכניסה לתוקף, נכון להיום היא נכנסת לתוקף היום בחצות ודקה.

גור בליי: יש ההכרזה הראשונה שהיא הוצגה.

גור בליי: ההכרזה שנמצאת כרגע בתוקף היא על ארבע מדינות.

גור בליי: היא אומרת מה שאמרנו קודם, עד לקבלת ממצא שלילי או עד אישור החלמה.

גור בליי: היא חלה על דרום אפריקה, בוטסואנה, מלאווי ואתיופיה, על ארבע מדינות.

גור בליי: היא נמצאת בתוקף מיום שישי בלילה.

גור בליי: יש הכרזה נוספת שאמורה להיכנס לתוקף היום בחצות ודקה למשך שבועיים.

גלעד קריב: ומה השאלה?

נעמה מנחמי: אנחנו כתבנו את התחילה להיום בחצות כדי שיהיו 48 שעות לוועדה לדון בזה.

נעמה מנחמי: הוועדה מוסמכת ויכולה לבטל את סעיף התחילה ובעצם להכניס את ההכרזה לתוקף מוקדם יותר.

גלעד קריב: אלא אם יש כאן בקשה מפורשת של מערכת הבריאות ושל הממשלה, אני חושב שנתנו לאנשים זמן להתארגן.

גלעד קריב: אתם ערוכים בהכרח בכל המלוניות.

נעמה מנחמי: אנחנו ערוכים, בדקנו את זה.

גלעד קריב: יש לכם נתונים כמה נוסעים אמורים להגיע מהמדינות האלה עד חצות הלילה?

נעמה מנחמי: אנחנו יכולים לבדוק.

גלעד קריב: אילנה, הבאתם את הבקשה כך.

גלעד קריב: עמדתי היא לאשר את הבקשה כפי שהיא.

גלעד קריב: זה נותן לאנשים זמן ראוי של התרעה.

גור בליי: ההבדל הוא לא כזה גדול.

גלעד קריב: בסדר.

גלעד קריב: זה לא שזה נכנס מחר, זה נכנס היום בחצות.

אילנה גנס: אני בדיוק עכשיו מנסה לבדוק.

גלעד קריב: ניתן לכם לבדוק את זה.

גלעד קריב: נקרא את חובת ביצוע הבדיקות.

גלעד קריב: אני לא קיבלתי מלשכת שר הבריאות בקשה להקדים.

גלעד קריב: אנשים גם נמצאים עכשיו בטיסה, וגם על זה צריך לחשוב.

גלעד קריב: אם אנשים נמצאים עכשיו בטיסה של שמונה שעות והם יודעים שזה נכנס היום בחצות, אני לא בטוח שזה נכון מבחינת המחזות והתמונות והאמירות.

גלעד קריב: פורסם שזה עקרונית היום מחצות.

גלעד קריב: נעשה את הבדיקה ואתם תבדקו בינתיים.

נעמה מנחמי: טיוטת תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (חובת ביצוע בדיקה בכניסה לישראל) (תיקון מס׳ 4), התשפ״ב-2021.

נעמה מנחמי: בתוקף סמכותה לפי סעיפים 7,4א(א)(2), ו- 23 עד 25 לחוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה), התש״ף-2020 (להלן - החוק), ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, מתקינה הממשלה תקנות אלה: תיקון תקנה 1: 1.

נעמה מנחמי: בתקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (חובת ביצוע בדיקה בכניסה לישראל), התשפ״א-2021 (להלן - התקנות העיקריות), בתקנה 1- 1.

נעמה מנחמי: בהגדרה "בדיקה", המילים "או בדיקה מסוג נוסף שיקבע המנהל בהוראות לפי סעיף 20 לפקודת בריאות העם״ - יימחקו; 2.

נעמה מנחמי: אחרי הגדרת ״בדיקה״ יבוא: ״בדיקת אנטיגן״ - בדיקת קורונה שבוצעה בשיטת rapid antigen test במקום המיועד לביצוע בדיקות כאמור, על ידי גוף המנפיק לנבדקים אישור בכתב על הממצא, ולמעט בדיקה שהנבדק מבצע באופן עצמאי.

נעמה מנחמי: תיקון תקנה 2: 2.

נעמה מנחמי: בתקנה 2 לתקנות העיקריות, במקום פסקה (1) יבוא ״(1) שיש בידיו אישור על אחד מהמפורטים להלן; אישור כאמור יוצג לקצין ביקורת הגבולות: (א) ממצא שלילי בבדיקה שביצע במהלך 72 השעות שקדמו למועד כניסתו לישראל או אם נכנס לישראל במעבר גבול ימי במהלך 72 השעות שקדמו ליציאתו מהמדינה האחרת; (ב) ממצא שלילי בבדיקת אנטיגן שביצע במהלך 24 השעות שקדמו למועד כניסתו לישראל או אם נכנס לישראל במעבר גבול ימי במהלך 24 השעות שקדמו ליציאתו מהמדינה האחרת;״ תיקון תקנה 4.

נעמה מנחמי: בתקנה 4 לתקנות העיקריות, בפסקה (1), אחרי "שיש בידיו" יבוא "אישור על" ואחרי ״כניסתו לישראל״ יבוא ״או בבדיקת אנטיגן שביצע במהלך 24 השעות שקדמו למועד כניסתו לישראל".

נעמה מנחמי: תחילה.

נעמה מנחמי: 4.

נעמה מנחמי: תחילתן של תקנות אלה ביום כ"ב בכסלו התשפ"ב, 26 בנובמבר 2021.

גלעד קריב: צריך לומר, אלה תקנות שהן כבר בתוקף.

גלעד קריב: אנחנו מאשרים אותן רטרואקטיבית.

גלעד קריב: מי בעד?

גלעד קריב: בעד – רוב

גלעד קריב: נמנעים – אין

גלעד קריב: אושר פה אחד.

גלעד קריב: נקרא את ההכרזה.

גור בליי: הייתה לנו שאלה לגבי חובת הבדיקות.

גור בליי: יש הרי החרגה פה לעניין איש צוות אוויר בתקנות חובת הבדיקות.

גור בליי: השאלה האם יש היגיון לשקול מחדש את ההחרגה הזאת.

גור בליי: התיקון לא עסק בה, הוא עסק רק באפשרות להיכנס עם בדיקת אנטיגן, שד"ר אלרעי-פרייס התייחסה אליו קודם.

גור בליי: השאלה אם אין מקום לאור הווריאנט לבחון מחדש את ההחרגה פה של איש צוות אוויר לפחות כשמדובר באותן מדינות רגישות שיש עליהן אישור יציאה.

גלעד קריב: אנחנו נשאל את נציגות משרד הבריאות כשהן תחזורנה.

נעמה מנחמי: גם לאור בדיקת אנטיגן שעכשיו היא מקלה גם על צוותי האוויר לעשות את הבדיקה.

גלעד קריב: נתחיל את ההקראה.

גור בליי: הכרזת סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) בידוד של אדם שנכנס לישראל בנסיבות מיוחדות, מס' 2, התשפ"ב-2021.

גור בליי: מתוקף סמכותה של הממשלה לפי סעיף 22ג לחוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה), התש״ף-2020 (להלן- החוק), ולאחר ששוכנעה הממשלה כי יש סיכון מוגבר להגעת חולים לישראל מחוצה לה מהמדינות המפורטות להלן, וכי כניסתם לישראל עלולה להביא להחמרה ברמת התחלואה במדינה, על סמך חוות דעת אפידמיולוגית מטעם משרד הבריאות, ולאחר שבחנה הממשלה דרכי פעולה חלופיות ושקלה את הצורך בהכרזה מול מידת הפגיעה בזכויות של חוזר, ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת לפי סעיף 22ג(ב)(2) לחוק, מכריזה הממשלה לאמור: 1.

גור בליי: חוזר ששהה במדינה מהמדינות המפורטות בתוספת, ב-14 הימים שקדמו להגעתו לישראל, וחזר בתקופה שמיום כ"ה בכסלו התשפ"ב (29 בנובמבר 2021), עד יום ד' בטבת התשפ"ב (18 בדצמבר 2021) החייב בבידוד, ישהה בבידוד במקום לבידוד מטעם המדינה.

גור בליי: 2.

גור בליי: (א) חוזר ששהה במדינות כאמור בסעיף 1, ישהה במקום לבידוד מטעם המדינה עד שיתקיים אחד מאלה, לפי העניין: (1) עד לקבלת ממצא שלילי בבדיקה שביצע עם כניסתו לישראל ובלבד שהצהיר על כך שיקיים את יתר תקופת הבידוד במקום בידוד שלא מתגוררים בו או שוהים בו אנשים נוספים מלבדו, ואם לא הצהיר כאמור - עד לתום תקופת הבידוד החלה עליו לפי צו בידוד בית; (2) לעניין מי שקיבל ממצא חיובי בבדיקה שביצע עם כניסתו לישראל - עד לקבלת אישור לסיום תקופת הבידוד כאמור בסעיף 2ב(ג) לצו בידוד בית.

גור בליי: (ב) בסעיף זה - ״בדיקה״ - בדיקה ל-nCov שבוצעה בשיטת pcr ; "צו בידוד בית" - צו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש)(בידוד בית והוראות שונות)(הוראת שעה), התש״ף-.

גור בליי: 2020 3.

גור בליי: הכרזת סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (בידוד של אדם שנכנס לישראל בנסיבות מיוחדות), התשפ"ב-2021, בטלה.

גור בליי: כי ההכרזה הזאת בעצם מחליפה את ההכרזה על ארבע המדינות.

גור בליי: והיא תחול מהלילה, כאמור.

גור בליי: תחילתה של הכרזה זו מיום כ"ה בכסלו התשפ"ב (29 בנובמבר 2021).

גור בליי: ואני לא אחזור, זו בדיוק אותה רשימה שקראנו של 50 מדינות שחלות עליהן התקנות של הגבלת היציאה.

גלעד קריב: יש כאן בקשה של שר הבריאות להקדים את ההכרזה על מלוניות.

גלעד קריב: הם רואים את השעות האלה כשעות קריטיות.

סימון דוידסון: השאלה היא האם לאנשים האלה שעולים עכשיו לטיסות מסבירים, האם הם יודעים שהם מגיעים לארץ ומיד לוקחים אותם למלוניות.

סימון דוידסון: איך אנחנו מונעים את כל הצילומים הנוראיים שמושכים בכוח אנשים להגיע למלוניות?

אסתי ורהפטיג: מה שאפשר אולי להציע זה לתת אפילו שעתיים עכשיו, לעשות כן מועד תחילה של שעתיים מהפרסום ברשומות שבהן גם אנחנו נדאג להוציא את הודעות הדוברות והכול.

אסתי ורהפטיג: אני מזכירה שההכרזה שהייתה ביום שישי נכנסה לתוקף מיידי, כי באמת התפיסה של גורמי המקצוע היא שיש לזה דחיפות מאוד מאוד גדולה.

אסתי ורהפטיג: עשינו את ההבחנה, זה בין ארבע מדינות לשאר המדינות, בגלל מה שכתוב בחוק שצריך לתת לוועדת החוקה את הפיקוח הפרלמנטרי ולדון מראש בתקנות.

אסתי ורהפטיג: אבל מבחינה אפידמיולוגית יש צורך דחוף מאוד.

סימון דוידסון: אנחנו יודעים כמה כאלו צריכים להגיע היום?

אסתי ורהפטיג: אנחנו יודעים שהמסה העיקרית, כמו שאילנה אמרה, היא מדרום אפריקה, שנמצאת גם ככה בהכרזה הקיימת, ולכן לא ידוע לנו.

גלעד קריב: דרום אפריקה ואתיופיה.

סימון דוידסון: אתיופיה גם ברשימה?

אילנה גנס: ברשימות של הארבע, שזה כבר בתוקף בכל מקרה.

גלעד קריב: השעה עכשיו 14:00.

גלעד קריב: אני אציע לחברי סימון דוידסון שנכניס את זה.

גלעד קריב: זה לא שעתיים עד שתפרסמו את זה ברשומות ותודיעו לציבור.

אסתי ורהפטיג: שעתיים מהפרסום ברשומות.

גלעד קריב: אני מציע שנקבע את השעה 18:00 או 19:00.

גלעד קריב: זה נותן את הזמן לפרסם את הרשומות.

גלעד קריב: כולנו פועלים כאן תחת הדחיפות.

גלעד קריב: יש עליכם חובה רצינית להודיע את זה טוב לאנשים, להסביר את העניין.

גלעד קריב: אני לא יודע אם בכלל יש כרגע טיסות באוויר.

גלעד קריב: יכול להיות שזה בכלל לא רלוונטי.

סימון דוידסון: יכול להיות שאפשר לבדוק את זה.

סימון דוידסון: לבקש שיודיעו להם בטיסות, שיכינו אותם.

גלעד קריב: את זה אתם צריכים לבצע.

גלעד קריב: אנשים צריכים לדעת, הם לא יכולים לנחות פה ותוך שנייה לגלות שהם הולכים למלונית.

גלעד קריב: אם כי, צריך לומר, בסוף השבוע האחרון התפרסמו הידיעות בתקשורת שזאת הכוונה, כולל אתמול בלילה.

אילנה גנס: משרד החוץ מכיר את כל רשימת המדינות ואת הצפי שזה צפוי להיכנס בקרוב, כך שאני מעריכה שלא מדובר במספרים גדולים.

גלעד קריב: אני אציע שהכניסה תהיה בשעה 18:00 ביום כ"ד בכסלו.

גור בליי: זו צריכה להיות שעה קונקרטית.

גור בליי: אבל אם כך, שימו לב שגם מועד הסיום של ההכרזה מתקצר ביום והוא יהיה 7 בדצמבר במקום 8 בדצמבר, בשביל לעמוד במגבלה של החוק שזה עשרה ימים.

סימון דוידסון: אבל אם יש לך טיסה שנוחתת בעוד שעה?

גלעד קריב: אם זה לא מדרום אפריקה, זה לא חל עליה.

גלעד קריב: אבל בכל מקרה זה לא יכול לחול עליה, כי צריך לפרסם ברשומות.

סימון דוידסון: על דרום אפריקה זה כן חל.

גלעד קריב: דרום אפריקה ואתיופיה מכוסות בכל מקרה, כי הם הכניסו את ההכרזה, הם לא צריכים את האישור שלנו.

גלעד קריב: מדינות אחרות זה בעיקר טיסות צ'רטר של נופש וכו'.

גור בליי: אם כך, לפני ההצבעה אני מחדד לפרוטוקול, ההכרזה תהיה מהיום בשעה 18:00 עד 7 בדצמבר, במקום 8 בדצמבר, וזה בהתאם לסמכות שיש לוועדה לפי החוק לשנות את תקופת התוקף של ההכרזה.

סימון דוידסון: מה קורה אם מגיעים דרך קונקשן?

אסתי ורהפטיג: תלוי אם זה היה מעל 12 שעות.

גלעד קריב: הוא אומר מדרום אפריקה לפרנקפורט וכו'.

אסתי ורהפטיג: ההכרזה על מלוניות חלה על מי שהיה באחת המדינות שמפורטות ב-14 הימים האחרונים, ולכן גם אדם שנוסע לישראל דרך קונקשן חלה עליו עדיין ההכרזה.

גלעד קריב: על האדם חלה חובה להצהיר וכו', אם בודקים איתו בביקורת גבולות.

אסתי ורהפטיג: יש תשאול.

גלעד קריב: מי בעד?

גלעד קריב: בעד – רוב

גלעד קריב: נמנעים – אין

גלעד קריב: אושר פה אחד.

גור בליי: אני חוזר על השאלה לאנשי משרד הבריאות.

גור בליי: בתקנות חובת בדיקה יש הסיפור עם ההחרגה של אנשי צוות אוויר.

גור בליי: השאלה היא אם לאור ההשמשה של בדיקת האנטיגן, שהיא הרבה יותר קלה וזמינה, ולאור האיום שמציב הווריאנט החדש, לא ראוי לשקול מחדש את הפטור מבדיקה לאנשי צוות האוויר לפחות באותן מדינות אדומות שמכלילים עליהן עכשיו את כל הכללים המחמירים האלה.

אילנה גנס: במדינות אדומות הפטור לא חל, הם עדיין נדרשים לבצע בדיקות כשהם חוזרים ממדינות אדומות.

אילנה גנס: הפטור מתייחס לכל יתר היעדים בעולם שהוא לא ברשימת מדינות אדומות.

גור בליי: השאלה גם לגביהם.

גור בליי: היום אנחנו לא יודעים איפה נמצא הווריאנט.

גלעד קריב: אני מבקש שתבדקו את הסוגיה הזאת.

גלעד קריב: נפגוש אתכם מחר וביום שלישי, אז אני מבקש התייחסות לעניין הזה.

גלעד קריב: אם מהדקים קצת את הפיקוח לעניין הזה, אין סיבה לא לחשוב על זה.

גלעד קריב: חבריי, אני מבקש לסכם.

גלעד קריב: אנחנו אחרי דיון של כמעט ארבע שעות.

גלעד קריב: עלו בו הרבה מאוד עניינים, גם כאלה שלא נוגעים ישירות לתקנות ולהכרזה.

גלעד קריב: אני מצפה ממשרד המשפטים וממשרד הבריאות לעסוק בנושא איכוני השב"כ ברגישות הנדרשת.

גלעד קריב: ככל שהממשלה מתקדמת עם העניין אני אומר את תחושתי הקשה בעניין, אבל בוודאי ככל שמתקדמים הצמצום, ההגבלה, ההגדרות המאוד מדויקות חייבות להימצא בתקנות לשעת חירום וגם בהוראת השעה.

גלעד קריב: אני מתכוון לדבר עם יו"ר ועדת חוץ וביטחון, שזאת הוועדה שתקבל את הדברים לטיפולה.

גלעד קריב: אנחנו נקיים ביום שלישי ישיבת מעקב אחרי הנושא של הכניסה והיציאה מישראל מבחינת ועדות החריגים.

גלעד קריב: הדבר שבעיקר מטריד אותנו זה כניסה של זרים שיש להם זיקה לישראל.

גלעד קריב: אני חוזר על הבקשה ממשרד הפנים.

גלעד קריב: אני חושב שמשרד המשפטים צריך לפעול בעניין, שאנשים שיש להם תושבות זמנית בישראל לא יצטרכו לעבור דרך ועדת החריגים בחזרה שלהם למדינת ישראל.

גלעד קריב: דינם צריך להיות כדין תושב קבע ואזרח.

גלעד קריב: לא הגיוני לפעול אחרת.

גלעד קריב: יש כאן הורים לילדים ישראלים שנמצאים בארץ וצריכים לחזור לארץ.

גלעד קריב: דעתי היותר כללית בסוגיה הובעה כאן בצורה חד-משמעית, ואנחנו נידרש לה.

גלעד קריב: אני מניח שמחר נדון בהיבטי תו ירוק.

גלעד קריב: כל האמירה הייתה, בואו נהדק את עניין הכניסה לישראל כדי להשאיר את שגרת החיים בישראל כפי שהיא היום.

גלעד קריב: אני מקווה מאוד שהממשלה כך אכן תנהג ושאנחנו לא נגלה בעת הזאת החמרות רבות, כי אחרת זה פשוט לא עולה בקנה אחד עם עמדת הממשלה.

גלעד קריב: אני חוזר גם בדברי הסיכום על הציפייה שיינתן כאן מענה לתחום עסקי התיירות הנכנסת.

גלעד קריב: יש צורך בהבנה שכרגע זה ענף שאנחנו כורתים אותו, ולו באופן זמני, אחרי שספג פגיעות רבות.

גלעד קריב: חייב להינתן מענה לנושא הזה של התיירות הנכנסת, וגם בעניין הזה אני מתכוון לפנות לראש הממשלה ולשר האוצר.

גלעד קריב: לא ברורה לנו עדיין תמונת המצב לגבי התחבורה הציבורית מנתב"ג.

גלעד קריב: שמענו כאן דיווח.

גלעד קריב: אנחנו מבינים ממשרד התחבורה שהם עדיין בתוך דיונים, אבל תצטרך להיות כאן אמירה ברורה.

גלעד קריב: אנחנו לא נסכים למצב שבו יש סנקציות כאשר ברור שאין התנאים לאכיפתם וגם ברור שזו גזירה שהממשלה לא חושבת שהציבור יכול לעמוד בה.

גלעד קריב: אז אין מקום להטיל את האיסור.

גלעד קריב: אנחנו נבדוק את הנקודה הזאת.

גלעד קריב: חשוב לי לומר, אנחנו כוועדה, ואני חושב שזאת גם גישתה של הממשלה, אחד התפקידים שלנו הוא לוודא שצעדים דחופים לנוכח מצב של אי ודאות לא הופכים למציאות של שגרה במקום שאין בו צורך.

גלעד קריב: סביב זה אנחנו ננהל את דיוני הוועדה.

גלעד קריב: תודה לכל מי שנטל חלק בדיון הארוך.

גלעד קריב: חלקנו הגדול ניפגש גם מחר.

גלעד קריב: תודה, הדיון נעול.