ועדת הכספים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 163, 2021-12-06 10:00

אלכס קושניר: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכספים.

אלכס קושניר: היום יום שני ב' טבת התשפ"ב, 6 בדצמבר 2021.

אלכס קושניר: על סדר-היום: שינויים בתקציב לשנת 2021.

אלכס קושניר: בעקבות הדיון שהיה בשבוע שעבר, הצלחנו להתקדם בנושא של מוכשר לחינוך מיוחד – משרד החינוך יעדכן בהמשך, ובאמת אני חושב שיש התקדמות משמעותית – לא סיום הסיפור אבל התקדמות משמעותית.

אלכס קושניר: תכף נדבר על זה.

אלכס קושניר: הצעות לסדר.

אלכס קושניר: בבקשה.

שלמה קרעי: תודה, אדוני היושב בראש.

שלמה קרעי: אני מתחבר לדברי הפתיחה שלך.

שלמה קרעי: אני מאוד מקווה שההתקדמות המשמעותית תישא פירות, כי אנחנו שבעי התקדמויות משמעותיות כבר שלוש שנים בעניין הזה.

שלמה קרעי: אני עדיין חושב ששנת תשפ"א, שלגביה משרד החינוך אמר שלא יחכו עד שיבררו ויבנו את כל התיקים של הגננות, כי זה בלתי אפשרי לעשות את זה לגביה, לגבי הצרכים לשחרר, וזה לא צריך להיות מקדמות אלא כפי שהם התחייבו שהדבר הזה יבוא לידי סיום כמה שיותר מהר.

שלמה קרעי: שנת תשפ"ב צריך לתת להם לוח זמנים.

שלמה קרעי: עד מתי?

שלמה קרעי: עוד חודש?

שלמה קרעי: מבטלים את הבירוקרטיה שדיברנו עליה פעם קודמת?

שלמה קרעי: לא ידרשו את כל האישורים כפי שדרשנו אלא יסתפקו בביטוח לאומי?

שלמה קרעי: מה ההתקדמות המשמעותית?

אלכס קושניר: נשמע.

אלכס קושניר: אני לא רוצה להיות הדובר שלהם.

שלמה קרעי: אני יודע שהיתה ישיבה אצלך קודם, ואני מעריך את ההירתמות שלך למשימה הזאת, אבל אנחנו כמשקיפים מהצד וכאלה שליוו את זה כמה שנים כאן- - -

אלכס קושניר: אשמח אם תהיו לא רק משקיפים מהצד אלא גם שותפים לתהליך.

שלמה קרעי: ודאי שלא היינו משקיפים מהצד – ליווינו, וכל דיון אני פה מעלה את זה, אבל במבט מהצד כצופה מהצד, למה שאתה עכשיו אומר התקדמות - זה דבר שחווינו אותו פה המון פעמים ועדיין זה לא הסתיים.

שלמה קרעי: לכן צריך להיות לוח זמנים, אחרת אני לא חושב שאפשר לאשר.

שלמה קרעי: תודה.

אלכס קושניר: חבר הכנסת גפני.

משה גפני: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

משה גפני: כמובן אני מצטרף לדברים של חברי שלמה קרעי, אבל אני מבקש בהצעה לסדר, שמעתי אתמול שוועדת שרים לחקיקה אישרה את הצעת החוק שאפשר לגייר רב עיר, רב מושב, רב מועצה אזורית, וראש ישיבה - לא של ישיבה חרדית, כי בישיבה חרדית אולי הוא לא מבין כל כך בגיור.

משה גפני: יצא המרצע מן השק.

משה גפני: המציעה וכנראה ועדת שרים תומכת בה בעניין הזה- לא צריך בכלל גיור.

משה גפני: גיור זה דבר מיותר.

משה גפני: שיבוא גוי ויגיד שאני רוצה להית יהודי ואני חי כאן בארץ והכול בסדר, אז הוא יהיה יהודי, למה צריך גיור?

אלכס קושניר: אתה לא סומך על הרבנות הראשית.

משה גפני: זאת לא הצעת החוק.

משה גפני: ממש לא.

משה גפני: אבל בכלל לא משנה.

משה גפני: אתה רוצה לדבר על הנושא של הרבנות – בסדר, אבל המושג הזה שצריך שיהיה ראש ישיבה שלא יהיה בישיבה חרדית, יצא המרצע מן השק.

משה גפני: אני בכלל חושב שצריך לתת לרבנים גם אפשרות לאשר רשיון טיס.

משה גפני: למה לא? מה זה שונה מגיור?

משה גפני: גיור זה מקצוע.

משה גפני: צריך ללמוד אותו.

משה גפני: רב עיר או ראש ישיבה יכול לעשות גיור?

משה גפני: אז שייתן גם אישורי בריאות וגם רשיונות טייס, כי אליבא זאת שהציעה את הצעת החוק ו-וועדת השרים שתמכה בה – אגב, ברור לנו לגמרי שהוא ומתן כהנא עובדים בשיתוף פעולה - הוא יהיה האיש הטוב, היא תהיה האשה הרעה.

משה גפני: היא כנראה התנדבה להיות כי חושבת שזה יוסיף מנדטים לישראל ביתנו.

משה גפני: זה דבר שהופך הכול ללעג וקלס, כל הסיפור הזה וכל הצעת החוק הזו שאושרה, אמנם עם מגבלה שזה לא יבוא למליאה אלא שלושה שבועות.

משה גפני: לעג וקלס.

משה גפני: אני חושב שהשלב הבא יהיה, גם אם יבוא מישהו שלא אזרח ישראלי שיגיד: אני רוצה להיות אזרח ישראלי, הוא יקבל גם את זה, במיוחד אם איזה ראש ישיבה ייתן לו אישור.

משה גפני: למה שלא יהיה אזרח ישראל?

משה גפני: כל התהליכים האלה רוצים לפרק את כל המסגרות.

אלכס קושניר: תודה.

אלכס קושניר: חבר הכנסת ינון אזולאי, בבקשה.

ינון אזולאי: בוקר טוב, חנוכה שמח.

ינון אזולאי: היום זאת חנוכה, יום גדול ומסוגל.

ינון אזולאי: זה היום שסוגר את שמונת הימים.

ינון אזולאי: מי שרוצה להתפלל, מי שמאמין ומתפלל, מסוגל להרבה סגולות ודברים טובים.

ינון אזולאי: שנתפלל לקב"ה כל אחד עם התפילה שלו בשביל הצרכים האישיים וגם בשביל הכלל.

ינון אזולאי: הרב גפני, אני מצטרף לכל מה שאמרת.

ינון אזולאי: מדובר – מה שרוצה כהנא לעשות – להעביר את השרביט לרבני הערים ללא פיקוח של הרבנות הראשית.

ינון אזולאי: זה בגדול מה שההצעה אומרת.

ינון אזולאי: אומרת גם שהתחילו לקבל את הגיורים הרפורמיים, מי שמתגייר בגיור רפורמי הוא גוי ולא יהודי.

ינון אזולאי: אין דבר כזה גיור רפורמי.

ינון אזולאי: לא קיים בהלכה מצב שיש גיור רפורמי.

ינון אזולאי: רפורמי שהיה גוי והתגייר, נשאר גוי.

ינון אזולאי: זו ההלכה.

ינון אזולאי: גם מי שלא מסכים עם זה – זה המצב.

נעמה לזימי: יחלקו עליך הרבה.

ינון אזולאי: אין מה לחלוק.

ינון אזולאי: גם הם לא חולקים.

ינון אזולאי: הם מבינים שאין דבר כזה גיור רפורמי.

ינון אזולאי: מי שהתגייר בגיור רפורמי, נחשב עדיין גוי כי זה לא גיור.

ינון אזולאי: יש גיור אחד בהלכה, ואם רפורמי התגייר בגיור אמיתי, אין בעיה.

ינון אזולאי: הוא יהודי אבל לא בטוח שעושה את זה, כי אם התגייר בגיור רפורמי, הוא לא יהודי.

משה גפני: אם הוא גוי שהתגייר בגיור רפורמי, מותר לו לחלל שבת.

משה גפני: אפשר לקחת אותו כגוי של שבת.

ינון אזולאי: אני מחזק את ידיהם של לוחמי מג"ב שבשבת הצילו חיים של אזרחים רבים, ולגנות את מה שמח"ש עשו שלקחו אותם לחקירה באזהרה.

ינון אזולאי: מזמן אמרנו שצריך לסגור את המחלקה הזאת.

ינון אזולאי: מח"ש זו מחלקה לחיפוי שוטרים.

ינון אזולאי: הפעם הם הלכו נגד מה שעשו הלוחם והלוחמת.

ינון אזולאי: ביום שישי האחרון ציינו בעולם את היום הבין-לאומי לזכויות אנשים עם מוגבלויות, סיום החודש שנועד לקדם את ההבנה שלנו לאנשים עם מוגבלויות.

ינון אזולאי: שירות התעסוקה פרסם, שבזמן האחרון לצערנו, מ-9.1% בקרב דורשי העבודה – אנשים עם מוגבלות, וככל שהגיל עולה גם דורשי העבודה החלק מקרב האנשים עם מוגבלויות גם עולה.

ינון אזולאי: לנו כחברה זה תעודת עניות.

ינון אזולאי: זה מראה שאנו עדיין לא יודעים לקבל אותם בתוכנו וצריך לעשות הכול על-מנת לראות איך אנו מקבלים את האנשים עם מוגבלויות.

ינון אזולאי: זה אנשים שכשאנחנו רואים אותם פה בכנסת מבינים אותם וחשים אותם ולומדים מהם, וגם בשבילנו, עם היכולות וכוח הרצון שיש להם - שאנחנו יכולים לקחת לעצמנו.

ינון אזולאי: לכן חשוב שנעשה כל אחד בביתו, בעצמו למען האחר, הזולת, האנשים עם מוגבלויות, וכחברה כללית כאן בכנסת צריכים לעשות אנחנו כחברי כנסת יותר למען אותם אנשים.

ינון אזולאי: תודה.

אלכס קושניר: תודה.

אלכס קושניר: נירה שפק, בבקשה.

נירה שפק: בוקר טוב.

נירה שפק: כהרגלי בקודש אפנה לאוצר.

נירה שפק: עדיין נושאים שהיו צריכים להיות מטופלים הן בנושא הקורונה והן בנושא שומר החומות, כולל הבוקר שאני מקבלת פנייה מעוד בעל מפעל בשדרות, באזור התעשייה.

נירה שפק: לא מקבלים את הכסף.

נירה שפק: חלק מהם אכן נכנס ה-60% שהבטיחו לנו, ובזה תם הטקס.

נירה שפק: לא ייתכן ששבוע אחרי שבוע אני פונה פה, אתה פונה פה ולא מוסדר.

נירה שפק: אני מבקשת שנקיים דיון בנושא, כי יש סוף לכל תעלול.

נירה שפק: מאי היה ממש מזמן.

נירה שפק: ממש מכעיס.

אלכס קושניר: בסדר.

אלכס קושניר: אופיר כץ.

אופיר כץ: תודה, אדוני היושב-ראש.

אופיר כץ: אני מחזק את ידי לוחמי מג"ב הלוחם והלוחמת שפעלו בנחישות, ולהביע את הזעזוע מעצם העובדה שמייד אחרי זה, במקום לקחת אותם לחדר חלוקת ההצלה, לקחו אותם לחדר החקירות באזהרה, הפכו אותם לחשודים.

אופיר כץ: הגשתי אתמול הצעה לדיון מהיר בוועדה לביטחון פנים.

אופיר כץ: אני שמח שהצטרפו אליי ח"כים כמעט מכל סיעות הבית.

אופיר כץ: אנחנו במטרה קודם כל שתהיה שקיפות בעניין הזה.

אופיר כץ: מה זה הנוהל הזה?

אופיר כץ: מי קבע אותו?

אופיר כץ: מי קבע שגיבורים שלנו שמחסלים מחבלים צריכים ללכת לחדר חקירות?

אלכס קושניר: ולמה פעם כן ופעם לא?

אופיר כץ: בדיוק, כשנוח, כלומר הנוהל הזה מאוד גמיש.

אופיר כץ: או לעשות שוויון ומשהו אחיד לכולם לבטל את הנוהל ההזוי הזה שבו חיילים שלנו, לוחמים שלנו עושים את המוטל עליהם, מונעים פגיעה נוספת ביהודים חפים מפשע ובסוף הולכים לחדר החקירות.

אופיר כץ: בנושא החינוך המיוחד אני מצטרף לדבריו של שלמה קרעי.

אופיר כץ: אנחנו רגילים לזה שהאוצר מבטיח פה דברים ולא מקיים, אבל זו סאגה שמשתמשת מול משרד החינוך והאוצר, ופשוט לא נותנים להם לתפקד.

אופיר כץ: לא יודע אם יש עוד גורם שהוא אומר לו לשלוח דברים בדואר.

אופיר כץ: הגיע הזמן שייתנו להם מה שמגיע להם, מה שמגיע לילדים.

אופיר כץ: נושא אחרון – הבריאות בפריפריה.

אופיר כץ: אני הגשתי הצעת אי-אמון בממשלה על מכשור רפואי בפריפריה במספר נושאים.

אופיר כץ: אחד מהם היה מכשיר הניתוח דה וינצ'י בבית החולים בנהריה ששוכב שם ארבעה חודשים ולא קיבל רשיון כמו מכשירים אחרים בפריפריה שלא נותנים להם רשיון.

אופיר כץ: יש רצון עז לתת רשיונות במרכז אבל לא בפריפריה.

אופיר כץ: אתמול בלילה התבשרתי שבית החולים קיבל את האישור.

אופיר כץ: זו בשורה גדולה לצפון.

אופיר כץ: אם זה כך אבקש מיו"ר התנועה שלנו שכל שבוע אגיש על מכשיר אחר.

אופיר כץ: אם זה מה שגורם לכם לאשר הצעת אי-אמון בממשלה.

אלכס קושניר: הנושאים שהעלית כל הזמן בכל מקום על הנושא זהה בסוף השפיעו.

אלכס קושניר: כל הכוד.

אופיר כץ: תודה רבה.

אופיר כץ: אמשיך להיאבק.

אופיר כץ: עובדתית ארבעה חודשים אני נלחם על זה, ובלילה שלפני הצעת אי-אמון שאני אמור להגיש, זה אושר.

אופיר כץ: אני מברך.

אופיר כץ: הרשימה ארוכה.

אופיר כץ: אני לא אומר שהממשלה הזאת – זה התחיל בממשלות קודמות, וגם כשהייתי חבר קואליציה וגם כשהייתי מרכז הקואליציה בוועדת הכספים נלחמתי על זה.

אופיר כץ: גפני הקים ועדה מיוחדת לטיפול בנושא הזה.

אופיר כץ: ביום חמישי הייתי בערב התרמה בבית החולים פוריה למרכז השיקום לילדים, שאת 6 המיליון שהיו חסרים השגנו בוועדה הזאת, בוועדת המשנה לוועדת הכספים.

אופיר כץ: מרגש לראות שמצד אחד, עשינו משהו שישפיע על חיי התושבים בצפון.

אופיר כץ: מצד שני, מתסכל כמה צריך לריב על המובן מאליו.

אופיר כץ: גם בנושא הציוד רפואי שסוכם פה בוועדה, די רוצים להתעלם מזה, די משחקים איתי.

אופיר כץ: די רוצים למסמס את זה.

אופיר כץ: לקח להם שבועיים למצוא את ה-5 מיליון.

אופיר כץ: זה דבר עצוב לגלות, שלדברים כאלה חשובים, המוטיבציה של האוצר יורדת פלאים.

אופיר כץ: אמשיך להיאבק ולהילחם על מה שמגיע לתושבי הצפון.

אופיר כץ: תודה.

אופיר כץ: בקשה 20001

אלכס קושניר: תודה.

אלכס קושניר: אנחנו עוברים לסעיף 20001, משרד החינוך.

אלכס קושניר: נציג את הבקשה ואז ניתן לנציגי משרד החינוך להתייחס לנושא של מוכשר, חינוך מיוחד, ואז נראה איך מתקדמים.

אלכס קושניר: בבקשה.

מוחמד חלאילה: הפנייה נועדה להעברת עודפים משנת 2020 לשנת 2021 בסך של 3.67 מיליארד שקל במזומן לתקציב משרד החינוך וזאת בהתאם לפירוט המופיע בטבלה שהועברה לוועדה.

מוחמד חלאילה: תכנית מספר 1: פעילויות מטה מרכזיות - פעולות ושכר ־ 345,625 אלפי ש״ח.

מוחמד חלאילה: סיבות מרכזיות בגינן נוצרו עודפים בתכנית: א.

מוחמד חלאילה: התקשרויות חוצות שנות תקציב להפעלת מערך בחינות הבגרות.

מוחמד חלאילה: ב.

מוחמד חלאילה: התקשרויות הרשות הארצית למדידה והערכה אשר חוצות שנת תקציב.

מוחמד חלאילה: ג.

מוחמד חלאילה: התקשרויות לתפעול ואחזקת מטה המשרד אשר חוצות שנת תקציב.

מוחמד חלאילה: תכנית מספר 206101:2 חינוך מיוחד - 257,086 אלפי ש״ח.

מוחמד חלאילה: סיבות מרכזיות בגינן נוצרו עודפים בתכנית: א.

מוחמד חלאילה: התקשרויות עבור ליווי תלמידי חינוך מיוחד הזכאים לכך בהסעות אשר מתואמות עם שנת התקציב וחוצות שנת תקציב.

מוחמד חלאילה: התקשרויות עבור סיוע לתלמידים המרותקים לביתם אשר מתואמות עם שנת לימודים וחוצות שנת תקציב.

מוחמד חלאילה: ג.

מוחמד חלאילה: התקשרויות עבור מתן שירותים נלווים פארא רפואיים בחינוך המיוחד אשר מתואמות עם שנת לימודים וחוצות שנת תקציב.

מוחמד חלאילה: תוכנית מספר 3: 206601 המינהל חינוך התיישבותי - 203,688 אלפי ש״ח : סיבות מרכזיות בגינן נוצרו עודפים בתכנית: א.

מוחמד חלאילה: התקשרויות עבור פעולות ויוזמות פדגוגיות בבתי הספר של המינהל לחינוך התיישבותי אשר מתואמות עם שנת הלימודים וחוצות שנת תקציב.

מוחמד חלאילה: ב.

מוחמד חלאילה: התקשרויות עבור ביצוע פעולות בפנימיות השייכות למינהל לחינוך התיישבותי אשר מתואמות עם שנת הלימודים וחוצות שנת תקציב.

מוחמד חלאילה: 206701תוכנית מס' 4: פעילויות ופרויקטים - 1,622,466 אלפי ש״ח.

משה גפני: מה הייתם עושים עם זה אם לא היו מאשרים תקציב?

משה גפני: איך הייתם משלמים שכר?

אלכס קושניר: כמו שעשו בשנה שעברה.

אלכס קושניר: תסיים בבקשה.

מוחמד חלאילה: 206701תוכנית מס' 4: פעילויות ופרויקטים - 1,622,466 אלפי ש״ח.

מוחמד חלאילה: סיבות מרכזיות בגינן נוצרו עודפים בתכנית: א.

מוחמד חלאילה: תכניות לימודיות ייחודיות אשר ההתקשרויות בהן חוצות שנת תקציב, במסגרת התכניות לקידום מצוינות.

מוחמד חלאילה: ב.

מוחמד חלאילה: התקשרויות חוצות שנת תקציב בפעילות של תכנית החומש לקידום החינוך הערבי ותכנית אתגרים.

מוחמד חלאילה: לחינוך בלתי פורמלי בחברה הערבית מכוח החלטת הממשלה 922.

מוחמד חלאילה: ג.

מוחמד חלאילה: התקשרויות החוצות שנת תקציב לביצוע פעולות חינוך עם נוער בסיכון, פעולות הניהול העצמי בחינוך ופעולות לקליטת עלייה.

מוחמד חלאילה: ד.

מוחמד חלאילה: התקשרויות לתמיכה בתיכונים חרדיים עיוניים וטכנולוגיים אשר חוצות שנת תקציב.

מוחמד חלאילה: ה.

מוחמד חלאילה: התקשרויות להקמת מגמות טכנולוגיות בבתי ספר אשר תקצובן חוצה שנות תקציב.

מוחמד חלאילה: תכנית מספר 206702:5 הארכת יום הלימודים - 331,351 אלפי ש״ח.

מוחמד חלאילה: סיבות מרכזיות בגינן נוצרו עודפים בתכנית: התקשרויות חוצות שנת תקציב במסגרת תכנית ניצנים.

אלכס קושניר: לפני שנעבור לשאלות והתייחסות משרד החינוך אני רוצה להזכיר לכולם שכשאנחנו מדברים על עודפי תקציב, המשמעות של עודפי התקציב זה כסף שחויב השנה, אבל התשלום שלו מתבצע בשנה הבאה בגלל התחייבות חוזית.

אלכס קושניר: זה לא עיכוב בתשלום.

אלכס קושניר: זה לא מעבר כסף מסעיף אחד לאחר.

אלכס קושניר: זה רק התאמת התקציב לצורך עמידה בהתחייבויות של הממשלה בשנה הזאת לקראת תשלומים בשנה הבאה.

אלכס קושניר: משה שגיא, בבקשה לעניין המוכשר שלא רשמי.

משה גפני: אני רוצה לדווח לוועדה, בהמשך למה שדיווחתי בשבוע שעבר, שבמהלך השבוע האחרון יצרנו קשר עם כל הבעלויות שבכלל לא ביקשו הרשאה לצורך פתיחת תיקים וחלק מהם כבר הגישו בקשה.

משה גפני: אני מקווה שכולם יסיימו את התהליך הזה בימים הקרובים.

משה גפני: לגבי כל הבעלויות הקרובות – זימנו אותם, קבענו דיון עם כל בעלות ובעלות, לעבור על כל הנושאים וכל עובדי ההוראה של כל בעלות, לוודא שכולם ייכללו בתוך הדיווח כדי שנוכל לשבץ ונוכל לסיים את התהליך הזה כמה שיותר מהר, כי ככל שהבעלויות לא ידווחו, יהיה לנו קושי לסיים את התהליך.

אימאן ח'טיב יאסין: איזו בקשה?

אימאן ח'טיב יאסין: דיברת על בקשה כאילו הם יגישו, הבעלויות של המוכשר.

אימאן ח'טיב יאסין: יש בקשה מסוימת?

משה גפני: לא.

משה גפני: ביקשנו שכל בעלות תמנה קודם כל איש קשר מטעמה, שתהיה לו הרשאה להיכנס למערכת הדיגיטלית.

משה גפני: זה לא מערכת שכל אחד יכול להיכנס לתוכה.

אופיר כץ: זה משהו שלא היה קיים עד עכשיו?

משה גפני: קיים מחודש יולי, אבל 17 בעלויות בכלל לא הגישו בקשה למרות כל החוזים.

משה גפני: השבוע פנינו לכל 17 הבעלויות שלא הגישו איש קשר מטעמם כדי לזרז אותם בנושא.

משה גפני: חוץ מזה קבענו דיונים עם כל שאר הבעלויות, בעיקר הגדולות, כדי לוודא איתם – לשבת איתם יום שלם, לראות את כל הבעיות שיש להם, לראות שכל הגננות ידווחו – עשינו דיון של היחידה המקצועית שזה אגף כוח אדם בהוראה יחד עם גורמים נוספים במשרד שזה מערכות מידע וייעוץ משפטי וכל מי שכרוך בנושא הזה על-מנת לסיים תוך יום אחד בכל בעלות את כל התהליך.

משה גפני: בשבועיים הקרובים קבענו דיונים עם הבעלויות הגדולות.

משה גפני: אני מקווה שנסיים את זה כמה שיותר מהר.

משה גפני: אני רוצה להודיע שככל שבעלות סיימה את כל המהלכים מבחינתה ועומדת בכל התנאים, לא נמתין שכל המערכת תדווח – כל בעלות שסיימה נחשב לה את הפרופיל שלה, תקבל תשלום מדויק.

משה גפני: ברגע שהיא מסיימת – אחרי חודש נוכל לבצע את התשלום המדויק הרטרואקטיבי.

משה גפני: יש כאלה שכבר 'קיבלו?

משה גפני: טרם.

משה גפני: יש בעלות אחת שקרובה לסיים את כל המהלכים.

אופיר כץ: מה זה המהלכים האלה?

אופיר כץ: נשמע כאילו יותר קל להגיע לחלל.

משה גפני: אני מסכים איתך.

משה גפני: הדברים מאוד פשוטים.

משה גפני: במקרה הזה עשינו מהלכים שלא עשינו אותם לגבי אוכלוסיות אחרות.

משה גפני: אנחנו בדרך כלל מוציאים חוזרים למערכת, וכל הבעלויות מתנהגים בהתאם לחוזים.

משה גפני: במקרה הזה עשינו גם הדרכות שבדרך כלל אנחנו לא עושים.

משה גפני: זה דבר שעשינו לפנים משורת הדין כדי לסייע להם, אם יש שאלות נוספות שלא בחוזרים, כדי לסייע להם.

משה גפני: אין אפילו אחד שסיים את התהליך?

שלמה קרעי: יש - טיף לטף סיימו את התהליך.

משה גפני: הם היחידים- - -

שלמה קרעי: ברגע שאמרת לפנים משורת הדין, האוזניים שלי הצטללו, כי זה לא לפנים משורת הדין.

שלמה קרעי: זה עשרות שנים של עושק, עשרות שנים של הרעבת הילדים האלה וכל התהליך הזה בניגוד לחוק, אז אל תגיד לפנים משורת הדין.

אלכס קושניר: יש פה כמה סעיפים.

אלכס קושניר: כדי לסכם את הסעיף הראשון, משרד החינוך מתחייב – ותקן אותי אם אני טועה, משה - לא להמתין שכל הבעלויות יסיימו את הליכי הגשת המסמכים אלא כל בעלות שמסיימת, הם הולכים לעשות את החישוב המדויק לפי המסמכים שהוגשו.

אופיר כץ: מה עם השנה הקודמת?

אופיר כץ: זה אותו תהליך?

אלכס קושניר: שנייה.

אלכס קושניר: והם יקבלו את התשלום רטרואקטיבית תוך חודש, מתשפ"א.

אלכס קושניר: זה פעם אחת.

אלכס קושניר: הדבר הנוסף, זה הנושא של חישוב הוותק.

אלכס קושניר: בבקשה תתייחס.

משה גפני: בהתאם למה שדווח, מה שדיברת איתי, יש לנו מנגנון.

משה גפני: כאשר יש ותק שהם לא יכולים להוכיח אותו כי הבעלות נסגרה או משהו כזה, יש מנגנונים שעובדים באגף- - - והוראה כמו אישור נוטריון – תהליך שצריך לעשות, והאגף מתנהג בהתאם.

משה גפני: אם יביאו אישור נוטריון לנושא הזה – יש פה נציגת היחידה.

משה גפני: היא יכולה לפרט יותר ממני.

אלכס קושניר: בבקשה.

מירית סיידוף: לגבי הנושא של ותק, גם בפעם הקודמת הועלתה הסוגיה, האם ניתן להסתפק רק באישור מביטוח לאומי.

מירית סיידוף: קודם כל, לא ניתן להסתפק רק באישור ביטוח הלאומי.

מירית סיידוף: הסיבה העיקרית, שבדוח אין מלוא הנתונים שנדרשים על-מנת לקבוע ותק לעובדי הוראה.

מירית סיידוף: חסר באישור הזה גם נתונים על היקף המשרה וגם נתונים על התפקיד.

מירית סיידוף: לכן זה מידע שלא מספק לצורך הכרה בוותק.

מירית סיידוף: זה לא כללים שהם חדשים.

מירית סיידוף: הם חלים על כל עובדי ההוראה ללא הבדל.

שלמה קרעי: אבל פה חסמתם אותם שנים מלבנות תיקי הוראה לגננות.

שלמה קרעי: הבירוקרטיה הזאת על הראש שלכם - לכן אתם צריכים למצוא פתרון לאותן גננות שצריכות להתרוצץ עכשיו ולהשיג את האישורים האלה.

שלמה קרעי: הן לא שוות לכל עובדי ההוראה.

מירית סיידוף: בינתיים אפשר לפתוח תיק, ואז בשלב מאוחר יותר בזמן הקרוב להציג אישורים.

ינון אזולאי: הסברתי פעם שעברה שיש בעיה טכנית להגיע לכל הגופים.

ינון אזולאי: יש נשים שעבדו במספר מקומות, ולהתחיל לגשת, להריץ אותם – היא עברה דירה.

ינון אזולאי: היא צריכה להגיע מחיפה לבאר שבע או מבני ברק לירושלים ולא משנה מה – אתם מרימים אותם בין המוסדות.

ינון אזולאי: יש מוסדות שבכלל נסגרו, ואנחנו מכירים מקרים כאלה.

ינון אזולאי: כשאת אומרת לה: אני רוצה שתביאי מכל מעסיק.

ינון אזולאי: כל מעסיק שאת מגיעה אליו, הוא חושב שאת רוצה לתבוע אותו.

ינון אזולאי: זו בעיה.

ינון אזולאי: ביקשנו: דוח מקומות עבודה.

ינון אזולאי: את אומרת שאין לך שם היקפי משרה - אין בעיה.

ינון אזולאי: תגידי לה: היקף משרה – תמלאי, תחתימי עורך דין שאת לא משקרת.

ינון אזולאי: הרי כתוב בדיוק איפה היא עבדה.

ינון אזולאי: לגבי היקף משרה תגידי: אני רוצה בהיקף משרה – תכתבי שעבדת כך וכך שנים במשרה כזאת וכזאת, תחתימי עורך דין.

ינון אזולאי: תגידי, ולא בדואר – סגרנ את הסיפור בדקה.

ינון אזולאי: כמו ששבוע שעבר ידעתם פתאום להתקשר לכולם – דבר מבורך שקרה, ורצינו שיקרה לפני כן – תפשטו את זה עוד יותר.

ינון אזולאי: אנחנו מסיימים את האירוע הזה כמעט בכלום.

מירית סיידוף: בלי אישורים שכוללים את כל המידע שנדרש לא נוכל, אבל אני רוצה לציין, לגבי מוסדות שאתה אומר שיש מקרים שבהם המוסדות נסגרו – אנחנו מבינים את זה ובמקרים האלה אפשר להגיש תצהיר מאומת על-ידי עורך דין, וגם בזה מכירים.

ינון אזולאי: היא לוקחת דוח מקומות עבודה, אומרת ב-2002 עבדתי בנר שמשון, והיא כותבת ליד זה ככה וככה משרה, כי לפי מה שאת אומרת לא כתוב לך בדוח מקומות עבודה היקפי עבודה.

ינון אזולאי: כמו שאת אומרת:

ינון אזולאי: תביאי לי את זה עם עורך דין – גם פה.

ינון אזולאי: הרי בכל מקרה היא מצהירה וחותמת שכל החוזים שהגישה הם נכונים.

ינון אזולאי: את רוצה בתוספת לזה להגיש גם מעורך דין - בסדר, מקובל.

ינון אזולאי: אבל לא צריך לומר לה: אין לי היקפי המשרה שם – תרוצי בין כולם.

ינון אזולאי: יש נשים שעבדו חלק, יש נשים שלא הסתדרו השנה ועברו לשנה הבאה ולעוד שנתיים ולפעמים עברה חמישה וששה ואפילו עשרה מוסדות.

ינון אזולאי: השאלה אם רוצים להקל עליהן או לעשות בירוקרטיה.

ינון אזולאי: לא סתם אושרו פה 90 מיליון ₪ כדי לסייע.

ינון אזולאי: אחרת לא הייתם עושים את זה, אחרי שנים שהיו מלחמות על זה.

ינון אזולאי: אם אתם מגיעים למקום הזה - מבקשים לפשט בירוקרטיה בצורה הכי בסיסית שיש, עם תצהיר של עורך דין.

אלכס קושניר: ראשית אני מברך על ההתקדמות בנושא תשלום לבעלויות שכן הגישו.

אלכס קושניר: אני גם מברך על זה שעשיתם ריצ'ינג אאוט.

אימאן ח'טיב יאסין: אפשר לקבל רשימה?

אלכס קושניר: שנייה.

אלכס קושניר: מברך שיש התקדמות בנושא.

אלכס קושניר: יחד עם זאת, יש עוד הרבה שאלות פתוחות.

אלכס קושניר: ארצה לקבל את הרשימה של בעלויות שטרם הגישו כדי להבין למה הם לא הגישו.

אלכס קושניר: דבר שני, אני מבקש תוך שבועיים ימים, לאפשר לנו או לבנות תהליך להכרה בוותק לאותן גננות שהמוסדות שם נסגרו או לקבוע כמות שנים אחורה שנגיד, חמש שנים ואחורה אפשר יהיה לקבל את ההכרה בוותק לפי אותה הצהרה חתומה על-ידי עורך דין או כל צורה אחרת.

אלכס קושניר: נקיים פגישת עבודה בנושא עם גורמי המקצוע אצלי כדי לראות איך אנו מקדמים את זה.

אלכס קושניר: מעבר לזה, אני מבקש מהיועצת המשפטית לבחון את כל הפרוטוקולים של ועדת הכספים בנושא ולהביא לי את המסקנות.

משה גפני: מה יהיה בעוד שבועיים?

אלכס קושניר: נראה.

אלכס קושניר: יש לנו עוד הרבה דברים על השולחן שקשורים למשרד החינוך.

אלכס קושניר: חבר הכנסת גפני, אתה מכיר את זה מצוין.

משה גפני: הבנתי.

משה גפני: השאלה שלי - מה יבוא משרד החינוך ומה יגיד עוד שבועיים?

אלכס קושניר: אני רוצה לשמוע לפתרונות, לכל אלה שעד עכשיו לא קיבלו את הכסף, שיש להם בעיות בהכרה בוותק.

אלכס קושניר: כל אותן גננות שמשך שנים לא מקבלות את השכר שמגיע להן.

אלכס קושניר: חייבים לעשות בזה סדר אחת ולתמיד כדי שלא נחזור לזה גם בתשפ"ג.

שלמה קרעי: יישר כוח, אלכס.

אלכס קושניר: בינתיים לא.

אלכס קושניר: בואו נפתור את זה.

משה גפני: הכיוון נכון.

אלכס קושניר: נעמה, בבקשה.

נעמה לזימי: אני רוצה לשאול את משה שגיא – בשבוע שעבר התחייבת לחוות הדעת המשפטית.

משה גפני: העברנו שבוע שעבר.

מוחמד חלאילה: חוות הדעת הועברה אלינו ביום חמישי האחרון.

מוחמד חלאילה: תוך כמה ימים נעביר פנייה לוועדה.

נעמה לזימי: אז משרד החינוך העבירו את חוות הדעת - זה נמצא אצלכם.

נעמה לזימי: בסדר.

נעמה לזימי: לגבי העודפים למשרד החינוך, יש במסגרת העודפים 13 מיליון שקלים שאמורים לחזור לתקנות אופק למכינות החצי שנתיות.

נעמה לזימי: אפשר לדעת מתי זה אמור לקרות, ולוודא שזה אכן מיועד לתקנות מכינות אופק?

נעמה לזימי: אני רוצה לשאול על מפעל ההזנה בבתי הספר – מתי בפעם האחרונה בוצעה הערכה פנימית של משרד החינוך כדי לוודא כמה ילדים זכאים לארוחה ביום במסגרת חוק ארוחה יומית לתלמיד וכמה מקבלים בפועל?

נעמה לזימי: והאם עודפי התקציב השנתיים של משרד החינוך בתוכנית ארוחה יומית לתלמיד בבתי הספר עוברים משנה לשנה או חוזרים בסוף כל שנה למשרד החינוך?

מוחמד חלאילה: לגבי עודפים שנוצרו בתקנות, פניית עודפים מחזירה את העודפים בהתאם לתקנות שבהן הם נוצרו.

מוחמד חלאילה: אין שינוי בייעוד העודפים.

מוחמד חלאילה: מאיפה שנוצרו לשם הם עוברים.

נעמה לזימי: בשנת הקורונה עשו שינוי ייעוד ספציפית לכל מה שקשור לתקצוב מפעל ההזנה.

נעמה לזימי: זה עבר לאוכלוסייה מבוגרת – זה חשוב כמובן, אבל עדיין היו תלמידים רעבים שלא קיבלו את האוכל הזה לביתם.

נעמה לזימי: אשמח להבין לגבי זה.

נעמה לזימי: אז כן היה שינוי ייעוד.

נעמה לזימי: האם זה חזר למסלול בתקצוב המלא?

משה גפני: אנחנו משלמים לפי ביצוע באותה שנה.

משה גפני: תלמידים שהוזנו – התקציב הועבר בהתאם לרשויות, לבעלויות, בהתאם לביצוע.

משה גפני: אם שנה שעברה כתוצאה מהקורונה לא היה ביצוע בגלל הסגרים, והשנה חזרנו חזרנו לפעילות שגרתית מלאה בנושא ויש לנו ביצוע יחסית מלא.

משה גפני: לפי מה שאני יודע זה חזר לקדמותו.

נעמה לזימי: אוקיי.

נעמה לזימי: וכינוס ועדת התמיכות ותשלום המקדמות – לא כונסה לאחרונה, ומתי זה אמור לקרות?

נעמה לזימי: לגבי כל החינוך הלא פורמלי, תנועות וכו'.

משה גפני: צריכים להיכנס התקציבים של העודפים.

משה גפני: לאחר מכן יש פנייה תקציבית בדרך שיהיו בה התקציבים הקואליציוניים וגם השלמת תקציב מהמשרד באותם נושאי תמיכה בחינוך הלא פורמלי.

משה גפני: לאחר שכל התקציב יהיה בתקנה, נוכל לעשות ועדת תמיכות על כל התקציב שיש.

אימאן ח'טיב יאסין: צריך לחכות שכל התקציב ייכנס ואז לעשות?

אימאן ח'טיב יאסין: יש משהו לא פייר – כל אלה שעבדו למשל בבתי הספר של הקיץ עשו את העבודה שלהם כבר.

אימאן ח'טיב יאסין: בבלתי פורמלי יש גם את זה.

משה גפני: את מדברת על המגזר הערבי, זה רץ כל השנה, זה לא קשור.

משה גפני: היא מדברת על תמיכות בתנועות נוער, ארגוני נוער.

משה גפני: גם אותם גופים קיבלו מקדמות לאורך כל השנה.

נעמה לזימי: יש לי הנתונים פה – אלה מקדמות מאוד חלקיות.

משה גפני: זה בדיון של החשכ"ל – לא של משרד החינוך.

אלכס קושניר: זה הדיון פה – ברגע שהעודפים יעברו, נוכל לעשות.

נעמה לזימי: המרכבה מסגרת ב-15.12.

אלכס קושניר: נכון, לכן כל דקה פה חשובה.

אלכס קושניר: לא ב-15 בחודש.

אלכס קושניר: משה גפני, בבקשה.

משה גפני: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

משה גפני: אני רוצה תשובה של משרדי האוצר והחינוך – שנה שעברה היו כמה סעיפים, אני אומר את העיקריים שבהם.

משה גפני: היה תמרוץ וטיפוח שהיה מיועד למוכר שאינו רשמי כדי שיעמוד במציאות הזו של 75% תקצוב.

משה גפני: הוא כמובן הרבה פחות היום מ-75%.

משה גפני: היה סעיף של תמרוץ וטיפוח של 83 מיליון שקלים שזה לא קיים.

משה גפני: המציאות היא שהמוכר שאינו רשמי נמצא במצב של חוסר תפקוד או תת-תפקוד בגלל המחסור בכסף.

משה גפני: אותו דבר גם בסמינרים לבנות, שהיה 33 מיליון שקלים והם נמחקו.

משה גפני: הם לא נמצאים היום.

משה גפני: יש התרבות החרדית שהיו 74 מיליון שקל, וגם זה נמחק.

משה גפני: אין תרבות חרדית בתקציב משרד החינוך.

משה גפני: אני מבקש לדעת תשובות על הדברים האלה.

משה גפני: אמר לי משרד האוצר בהיותי יושב-ראש ועדת הכספים – מה זה משנה?

משה גפני: אנחנו מעבירים את הכסף.

משה גפני: אנחנו יודעים שזה חלק מההתבססות או מעצם התפקוד של המוסדות האלה, אתם מקבלים את זה בתמרוץ וטיפוח וכסעיף נוסף של הסמינרים ואת מקבלים את זה בתרבות בחרדית.

משה גפני: זה עובר בוועדת הכספים, ועכשיו אין שקל מכל הנושאים שאמרתי – לא עובר כלום ואי-אפשר לתפקד ככה אלא אם כן באים כלפי כל העולם ואומרים: לא אכפת לנו שזה לא יתפקד.

משה גפני: המוכר שאינו רשמי לא יקבל את הכסף שלו, אותו דבר הסמינרים שהיה אישור לכל הדברים האלה גם של היועץ המשפטי לממשלה וגם לגבי תרבות חרדית - אין תרבות חרדית בתקציב משרד החינוך.

משה גפני: מה מתכוונים לעשות עם זה?

מוחמד חלאילה: הנושאים שחבר הכנסת גפני הזכיר עכשיו, התקציבים היו תקציבים קואליציוניים שמטבעם הם חד-פעמיים.

מוחמד חלאילה: שנת 2021 במסגרת ההסכמים הקואליציוניים- - -

משה גפני: גם לפני זה היה הסכמים קואליציוניים.

מוחמד חלאילה: כן, בשנים האחרונות.

משה גפני: אתם אמרתם לנו שזה יהיה ככה.

משה גפני: ביקשנו את זה כקואליציה?

משה גפני: ביקשנו תפקוד.

משה גפני: איך אתם מעיזים להגיד את זה היום?

משה גפני: ממשרד החינוך אני רוצה תשובה.

משה גפני: זה לא מתפקד.

משה גפני: מה זה הסכמים קואליציוניים?

אלכס קושניר: אבל זה לא דיון על עודפים.

ינון אזולאי: אתה אומר: הסכמים קואליציוניים.

ינון אזולאי: היה 83 מיליון בתמרוץ ו-73 בתרבות חרדית.

ינון אזולאי: נשאר מזה כסף?

ינון אזולאי: אם נשאר מזה כסף, ונשאר מזה כסף, אתה ממשיך באותו מקום – לקחו על סמך זה ונתנו את זה, מי שעובדים בתנועות הנוער שנמצאים תחת תרבות חרדית, הם צריכים לקבל את זה.

ינון אזולאי: אם אתה לא מעביר להם 20', 21', אתה אומר לפטר עובדים.

ינון אזולאי: אם יש שם עודפים, תעביר אותם ל-22' ותגמור את הסיפור.

נעמה לזימי: עכשיו נמסר לי פה שלא נכון מה שאמרת לגבי החשכ"ל – עד 70% הוא יכול להעביר.

נעמה לזימי: הוא העביר רק 34.

אלכס קושניר: לא, זה בתמיכות.

אלכס קושניר: זה משהו אחר.

אלכס קושניר: מוחמד, יש כסף שעובר בעודפים?

מוחמד חלאילה: ככל שהיתה התחייבות ב-2020 על כסף קואליציוני והוא שוריין כעודף והועבר ל-2021, הוא נמצא בפנייה.

מוחמד חלאילה: כסף שהתחייבו עליו מ-2020- - -

משה גפני: השאלה אם יש.

אלכס קושניר: אני מבקש לבדוק את התקנות הספציפיות האלה שחבר הכנסת גפני ציין.

אלכס קושניר: ברור שאין פה תוספת תקציבית אבל חשוב להבין מה קורה עם העודפים מ-20' ל-21', מ-21' ל-22'.

מוחמד חלאילה: אבדוק ואעדכן.

אלכס קושניר: בבקשה.

אימאן ח'טיב יאסין: אני רוצה לצדד במה שאמר חבר הכנסת גפני לגבי בתי ספר מוכשרים.

אימאן ח'טיב יאסין: כל הנושא של שעות טיפוח ותמריץ, חייבים לתת פתרון לנושא הזה, ואי-אפשר כל פעם לחכות להסכמים קואליציוניים כדי שהתלמיד יקבל את מה שמגיע לו בבסיס.

אימאן ח'טיב יאסין: אני מבקשת שיהיה דיון מעמיק אחת ולתמיד בנושא הזה, לקבל החלטה ולא להשאיר את זה לנסיבות.

אימאן ח'טיב יאסין: אני מבקשת שנקיים דיון בנושא זה, שיהיו תשובות ברורות.

אלכס קושניר: נבקש תשובות ממשרד האוצר.

אלכס קושניר: אם הן לא יהיו מספקות, נקיים דיון.

אימאן ח'טיב יאסין: הנושא השני, לגבי בתי הספר של הקיץ, הם אומרים שזה רק לחברה הערבית.

אימאן ח'טיב יאסין: אכן הפניות שהגיעו אליי מבתי ספר בישובים הערבים, שהספקים עשו את העבודה שלהם בזמן, ואנחנו כמעט חצי שנה אחרי ועדיין לא קיבלו את הכסף שלהם.

אימאן ח'טיב יאסין: מה קורה עם זה?

אימאן ח'טיב יאסין: הרשויות אומרות שלא קיבלנו כסף.

אימאן ח'טיב יאסין: אולי קיבלו מעט מאוד, אחוז די מינורי.

משה גפני: כעיקרון אנחנו משלמים לפי ביצוע.

משה גפני: אני יכול לבדוק את הנקודה הזאת ספציפית – אני לא מכיר בעיה שמישהו הגיש דוחות ביצוע ולא קיבל.

משה גפני: יכול לבדוק ספציפית אם יש משהו אבל לא נראה לי.

אלכס קושניר: חברת הכנסת ח'טיב יאסין, אני מבקש שתפני למשרד החינוך, תכתבי אותי, ונקבל תשובות.

משה גפני: שאלתי גם מה הכוונה לעשות מול המוסדות האלה.

אלכס קושניר: ינון אזולאי, בבקשה.

ינון אזולאי: אשמח עד ההצבעה לבדוק את הנתונים שביקשתי – זה חשוב לנו.

ינון אזולאי: אני רוצה לעבור על תוכנית מס' 1, 206001.

ינון אזולאי: הדרכה ולימוד עזרה ראשונה – דרך מי אתם עושים את העזרה הראשונה?

משה גפני: זה מתחלק לשני נושאים: יש מי שמספק עזרה ראשונה לבתי ספר – יש התקשרות עם חברה.

ינון אזולאי: אתה מדבר על מה שהיה בתוך בתי ספר?

משה גפני: אם יש פגיעת תלמיד ונדרש טיפול חיצוני – אמבולנס או משהו - יש מי שאחראים לנושא.

משה גפני: זה נמצא בהתקשרות.

משה גפני: יש שיעורי עזרה ראשונה, שמבוצעים בחטיבה עליונה – אם איני טועה, בכל כיתות י' על-מנת שיוכלו לתת עזרה ראשונה.

ינון אזולאי: מי מעביר אותה?

ינון אזולאי: זה בפטור ממכרז או מכרז?

משה גפני: זה לא פטור ממכרז.

משה גפני: נראה לי מכרז.

משה גפני: אין סיבה שיהיה בפטור.

משה גפני: אני לא זוכר את המנגנון המדויק איך זה מתבצע.

משה גפני: זה מבוצע בכל החטיבות העליונות.

ינון אזולאי: באותה תוכנית יש עבור מימון שכרם של עובדי משרד החינוך.

ינון אזולאי: שבוע שעבר שאלתי לגבי אגף מוסדות תורניים.

ינון אזולאי: יש שם קיצוץ, וכל שנה כמעט מקצצים בעוד עובד.

ינון אזולאי: בימים אלו ממש מעוניינים והודיעו שמקצצים בשתי משרות.

ינון אזולאי: האם יש למישהו אינטרס שהאגף הזה לא יתפקד?

ינון אזולאי: האגף הזה גם ככה סופג כל שנה, ופתאום במכה אחת להוריד לו שני עובדים – אנחנו יודעים את המצב של האגף זהה.

ינון אזולאי: גם בתקציב מקצצים לו, גם בעובדים.

ינון אזולאי: אי-אפשר לעבור לסדר-היום.

ינון אזולאי: זה אולי אחד האגפים היחידים – אגף מוסדות תורניים, הולכים ומקצצים שני עובדים בפעם אחת.

ינון אזולאי: מה קרה?

ינון אזולאי: ולמה לא מחזירים להם אותם?

ינון אזולאי: למה אתם עושים את זה?

משה גפני: יש קיצוצי עובדים פלאטים לאור החלטות ממשלה לאורך השנים האחרונות, וזה בכל יחידות המשרד.

משה גפני: עלתה פה נקודה שבוע שעבר לגבי עובד מסוים.

ינון אזולאי: לאו דווקא.

ינון אזולאי: בדקתי את זה - שתי משרות שנמצאות כרגע בסכנה שלוקחים אותם וזה פוגע בעבודת המטה של המוסדות התורניים.

ינון אזולאי: לא יכול להיות שדווקא אצלם, במיוחד עכשיו, עם כל הקיצוצים, יכול להיות אבל דווקא על אגף מוסדות תורניים דווקא שם להפסיק.

ינון אזולאי: מה קורה?

משה גפני: אני לא יכול לתת לך תשובה ספציפית.

משה גפני: אני לא אחראי על כוח אדם במשרד.

משה גפני: אני יכול לבדוק.

ינון אזולאי: העליתי את זה שבוע שעבר.

משה גפני: לגבי משרה אחת שציינת, עובד שציינת אותו - התפקיד שהוא ממלא הוא תפקיד חשבותי.

משה גפני: הוא ימלא אותו במסגרת החשבות לא במסגרת היחידה.

ינון אזולאי: זה העובד השלישי.

אלכס קושניר: אני מבקש ממשרד החינוך לבדוק את זה ולחזור אלינו, מה הסיבה לקיצוץ בתקנים.

ינון אזולאי: תוכנית מס' 4, 206701 - אנחנו מעבירים הלאה ונגמר.

אלכס קושניר: כשאני מבקש תשובה, אני מקבל.

ינון אזולאי: שיבינו שזה לא סתם נאמר.

ינון אזולאי: תוכנית מס' 4, 206701, פעילות ופרויקטים.

ינון אזולאי: יש תוכנית שלבים.

ינון אזולאי: בשנה שעברה כ-500 מורות בתוכנית הזו – 700, סליחה - מורים ומורות נפגעו קשות.

ינון אזולאי: מה קורה איתם היום?

נעמה לזימי: שלחתי שאילתא בנושא הזה.

נעמה לזימי: לא ענו עד היום.

נעמה לזימי: ינון צודק מאה אחוז.

ינון אזולאי: נשמח לקבל על זה תשובה.

ינון אזולאי: כולם רוצים את התשובה הזאת.

עופר כסיף: אני מצטרף לשאלה ורוצה לשאול לגבי תוכנית מס' 4 וחינוך מיוחד, לגבי שכר מורים.

עופר כסיף: אני שואל גם לגבי תוכנית שלבים ותוכניות נוספות שהיו בהן צמצומים, ואני שואל לגבי זה ולגבי התקצוב והשכר של המורים – הקפאת שכר, העלאת שכר.

אלכס קושניר: זו שאלה מאוד רחבה.

אלכס קושניר: לא למסגרת הזאת.

נעמה לזימי: ומה עם הילדים החולים?

נעמה לזימי: איך בתי הספר הצליחו לקבל את הסיוע הזה?

נעמה לזימי: מה שאנו יודעים מהשטח, בתי הספר לא הצליחו לקלוט כמו שצריך את השירות הזה.

נעמה לזימי: זה שירות הוראה לילדים חולים בבתים שלהם.

נעמה לזימי: לכן זו שאלה שאני שואלת גם לעניין המורים וגם התלמידים.

משה גפני: אתייחס באופן כללי לנושא.

משה גפני: אביא לכם דיווח כללי, מלא ומפורט, אבל באופן כללי הטיפול בילדים חולים עבר למשרד החינוך.

משה גפני: לא עושים את זה במיקור חוץ אלא באמצעות מערכת החינוך.

משה גפני: לצורך כל נפגשו עם כל עובדי ההוראה שהועסקו על-ידי שלבים, וכל מי שרצה להיקלט, נקלט במערכת ומבצע את השירות.

נעמה לזימי: לא באותם תנאי בשכר.

נעמה לזימי: תגיד גם את זה.

נעמה לזימי: לכן הרבה לא נקלטו.

אלכס קושניר: היה דיון בוועדת חינוך?

נעמה לזימי: לא.

נעמה לזימי: לא ענו על שאילתות.

נעמה לזימי: אפילו למליאה זה הגיע.

משה גפני: סטטוס תכוף אצל המנכ"ל בנושא זה כדי לוודא שהנושא יתקדם כמו שצריך ושכל הבעיות נפתרות.

אלכס קושניר: תוך כמה זמן תיתנו לנו תשובות?

אלכס קושניר: בכתב.

משה גפני: עד סוף שבוע הבא.

ינון אזולאי: יש גם תוכנית הילה, שגם היא לא נמצאת – והיתה, והתבטלה, וחזרה, ופה אנחנו לא רואים.

ינון אזולאי: נוצל הכסף שלה עד תום?

משה גפני: אותו זכיין מפעיל את הילה.

ינון אזולאי: לא אמורה להיות בעיה – אוקיי.

ינון אזולאי: למעלה יש הסיפור עם הסייעות הרפואיות.

ינון אזולאי: בקורונה אנחנו יודעים שחלקם לא עבדו.

ינון אזולאי: בכל זאת עדיין אני מקבל פניות של הסייעות הרפואיות שמשרד החינוך מקשה עליהם.

ינון אזולאי: אני מבקש ממך לעשות סדר בנושא, שמשרד החינוך לא נותן.

ינון אזולאי: אני יכול להגיד לך מספר מקרים שאני מקבל, שבאים לעירייה, אומרים לה: זה משרד החינוך.

ינון אזולאי: משרד החינוך אומר: זה העירייה.

ינון אזולאי: הם נופלים בין הכיסאות והילד עם אפילפסיה או כל דבר אחר, שחייב את הסייעת הרפואית - קיצצתם בזה, ולא ראוי ונכון לעשות את זה דווקא לילדים האלה.

משה גפני: הזכאות נקבעת על-ידי משרד הבריאות לגבי סייעת רפואית, וכל מי שזכאי לסייעת, אנחנו מקצים לרשות המקומית בגין אותו ילד.

משה גפני: הרשויות צריכות להשיג את הסייעות.

משה גפני: אני לא יודע שיש בעיה.

משה גפני: יש בעיה באופן כללי של חוסר סייעות במערכת.

משה גפני: לא מכיר שיש בעיה ספציפית בזה.

משה גפני: אין שום קיצוץ.

ינון אזולאי: אעביר לך פניות.

ינון אזולאי: לגבי הצהרונים, בשנה האחרונה היה סיפור של הצהרונים, ופתרתם את הבעיה לתקופת מה שהצהרונים המשיכו עד סוף שנה.

ינון אזולאי: טענתם אז לכפל תמיכות במוסדות.

ינון אזולאי: לצערי, בנושא של צהרונים יש עדיין צהרונים שצריכים המפעילים להילחם עם הבעלויות – במקום לעשות סדר ולא לזרוק את המפעילים על הבעלויות והבעלויות על המפעילים אלא להחליט מי מתקל תקציב.

ינון אזולאי: אם אתם יודעיםש המפעילים הם שמפעילים את זה - שרק הם יקבלו את הכסף ולא הבעלויות.

ינון אזולאי: אי-אפשר שילדי הצהרונים לא יוכלו לקבל מה שמגיע להם בצהרונים.

משה גפני: לא מכיר בעיה של היקפי תמיכות בצהרונים.

ינון אזולאי: אתם העליתם את זה פה, שיש הצהרונים.

משה גפני: הם לא העבירו את התקציב לרשות שמפעילה את השירות.

משה גפני: חשב המשרד פנה לכל הבעלויות בנושא.

משה גפני: ככל שהבעלויות לא מעבירות, החשב יבצע קיזוז ויעביר לרשות המקומית.

ינון אזולאי: הרשות המקומית לא תמיד הגוף שמפעיל.

ינון אזולאי: יש עמותות שמפעילות.

ינון אזולאי: מה תעשו?

ינון אזולאי: תעביר את זה למפעילים?

משה גפני: אני מעביר למי שאני מעביר.

ינון אזולאי: זו לא תשובה.

ינון אזולאי: שנינו יודעים איפה הבעיה.

ינון אזולאי: היה פה דיון מאוד סוער בעניין, אם יש כפל כלפי הסייעות, והגעתם לתקופה, אמרתם: ממשיכים עד סוף שנה.

ינון אזולאי: עשיתם את זה במהרה, ואמרתם: שנה הבאה זה לא יהיה, ואז מה?

ינון אזולאי: בגלל זה יש רשויות שעדיין הצהרונים שלהם לא פועלים בגלל הוויכוחים האלה שאותן סייעות נמצאו בין הפטיש לסדן?

ינון אזולאי: הילדים לא מופעלים בצהריים - מה עושים במקרה זה?

ינון אזולאי: כמו שאתה אומר שאתה מעביר לרשויות, אתה יודע להעביר ישירות למפעיל במקום לעבור דרך הבעלויות כדי שהמפעיל יבוא לאותה סייעת ויגיד לה: אני מעסיק אותך.

ינון אזולאי: אם את לא יכול ויש לך עבודה אחרת אצל הבעלות – אין בעיה, תישארי, אבל נביא מישהי אחרת.

ינון אזולאי: אתה עושה את זה ככה?

אלכס קושניר: למה זה מתנהל דרך קבלנות משנה?

משה גפני: יכול להתבצע דרך הרשויות.

משה גפני: הרשויות גם לוקחות קבלני משנה.

נעמה לזימי: הרשויות לוקחות בדרך קבלני משנה.

נעמה לזימי: הייתי חברת מועצת עיר.

נעמה לזימי: הייתי עוסקת הרבה בסייעות.

נעמה לזימי: הסייעות של החינוך המיוחד, למשל, זה טרגדיה.

נעמה לזימי: הן מטפלות בילדים במצב קשה ביותר, והן מתפטרות כל הזמן.

נעמה לזימי: הן נשחקות וההורים מחפשים סייעת נוספת.

נעמה לזימי: זה אין סופי.

ינון אזולאי: לגבי תוכנית 4, 206701, יש שם סעיף ד', התקשרויות לתמיכה בתיכונים חרדיים עיוניים וטכנולוגיים אשר הוצות שנת תקציב.

ינון אזולאי: מה זה תיכונים חרדיים?

משה גפני: יש לנו חינוך טכנולוגי במגזר החרדי, שאנחנו מתקצבים כיתות טכנולוגיות במגזר החרדי – נותנים להם גם תמיכה, מעבר לשכר לימוד הגבוה יותר, גם תמיכה נוספת לכל כיתה כזו שנמצאת זכאית.

ינון אזולאי: דרך אורט ואמית?

משה גפני: לא.

משה גפני: דרך הבעלויות של המגזר החרדי בדרך כלל.

משה גפני: אם אורט ואמית יש להם מגזר חרדי בתוכם והגישו קול קורא ונמצאו זכאיות- - -

מוחמד חלאילה: ישיבות תיכוניות.

ינון אזולאי: אתה שם את זה על מקום של חרדים, אבל ישיבות תיכוניות- - -

משה גפני: זה תיכונים חרדיים.

משה גפני: סמינרים.

משה גפני: משה, זה ישיבות תיכוניות?

משה גפני: זה ישיבות של המגזר החרדי, בנים, לא בנות.

אופיר כץ: אני רוצה עדכון מצב לגבי ההעברה של מעונות היום ממשרד הכלכלה לחינוך.

אופיר כץ: איפה זה עומד וכמה תוקצב?

משה גפני: מעבר התקציב שקיים בזרוע העבודה שעובר יחד עם כל הנושא בתחילת ינואר, תוקצבו 200 מיליון ₪ בבסיס תקציב 22' לנושא לצורך פיקוח ובקרה.

משה גפני: מעבר לזה אמור להיות תקציב בינוי בהיקף של כ-100 מיליון, אם איני טועה – לא זוכר בדיוק את הסכום.

משה גפני: לגבי המעבר, אנו נמצאים בדיונים שוטפים עם זרוע העבודה לבצע את המעבר, שב-1 בינואר יהיו במשרד החינוך ונוכל לפעול באופן רגיל.

אופיר כץ: מ-1 בינואר זה יהיה במשרד החינוך עם תוספת של 100 מיליון?

משה גפני: יהיה במשרד החינוך, עם- - - היום- - -

אופיר כץ: היום כמה התקציב?

משה גפני: כ-65 מיליון ועוד כ-50 ומשהו משרות.

אופיר כץ: לגבי התיכון הווירטואלי שהיה אמור לפעול בתחילת שנת הלימודים, לימודי פיזיקה ומתמטיקה לילדים בפריפריה, מכרז שעשיתם שלקחתם חברה – הגשתי שאילתא לשרה - שלא היתה מוכנה להפעיל את האירוע הזה.

אופיר כץ: זה חזר לפעילות?

משה גפני: אני יודע שהנושא טופל.

משה גפני: אני לא מטפל בזה ספציפית.

אלכס קושניר: במסגרת סט התשובות אבקש שתתייחס גם לסוגיה הזו.

אופיר כץ: מרכזים למחוננים – זה להנגיש לימודי העשרה לילדים מחוננים בפריפריה - היה לנו על זה דיון לפני שנה והשרה שהיתה פה לפני חודשיים בוועדה אמרה, שזה נושא שחשוב לה והיא מטפלת, לפרוס עוד מרכזים כאלה.

אופיר כץ: האם יש פריסה נוספת של מרכזים כאלה?

אופיר כץ: כי הבעיה המרכזית של אותם ילדים, שיש מעט מרכזים ואז אחרי יום לימודים צריכים לנסוע שעה נסיעה.

אופיר כץ: זה גם עולה להם הרבה כסף, אז מוותרים על זה, מוותרים בעצם על האפשרות שלהם להיות מחוננים כי הם גרים בפריפריה.

אופיר כץ: האם הקמתם מרכזים נוספים או אתם משלמים את דמי הנסיעות?

אופיר כץ: היא אמרה שזה מאוד חשוב לה, השרה.

משה גפני: יש דיונים במשרד להרחיב את המרכזים למחוננים בפריפריה ולפתוח עוד מרכזים כאלה.

משה גפני: הדיונים התקיימו רק עכשיו.

אלכס קושניר: לקראת שנת הלימודים הנוכחית?

משה גפני: פ"ג.

אופיר כץ: ועד אז אתם משתתפים?

אופיר כץ: הנוהל הוא שהילדים משלמים.

משה גפני: צריך לבדוק את זה.

אלכס קושניר: אני מקווה שמישהו רושם את כל השאלות שאנחנו שואלים פה כדי שתוכל לענות בצורה מסודרת.

אלכס קושניר: תוך שבוע-שבועיים נקבל תשובות.

ינון אזולאי: פעם שעברה העלינו את הנושא של התל"ן של החינוך המיוחד – העליתי את זה גם במליאה - שקוצץ כ-3.5 מיליון ₪ לילדי החינוך המיוחד, יחד עם הרשויות המקומיות - מ-5 שעות קוצץ לשעתיים שבועיות.

ינון אזולאי: זה סך הכול 3.5 מיליון שקל.

משה גפני: אני מכיר את הסיפור.

משה גפני: זה לא קיצוץ, לא רשויות ולא משרד החינוך.

משה גפני: זה תשלומי הורים, 5 שעות תל"ן שניתנות כשעות אורך.

משה גפני: בחינוך המיוחד יום הלימודים הוארך במסגרת החוק, לכן אין צורך בחמש שעות אורך ולכן השאירו שעתיים מתוך החמש לצורך לפתוח לקבוצות יותר קטנות.

משה גפני: רצינו להקל את הנטל על ההורים.

ינון אזולאי: אבל זו פנייה מההורים.

משה גפני: זה מקל את הנטל על ההורים בתשלומי הורים בחינוך המיוחד.

אלכס קושניר: אי-אפשר לעשות דיון על כל משרד החינוך.

אלכס קושניר: ביקשנו, ונקבל תשובות.

אלכס קושניר: אני רוצה לעניין המוכשר לחינוך מיוחד גם לומר מילה טובה להסתדרות שהיתה פה בעניינים בשבוע האחרון – ניהלה מגעים גם עם חברי הכנסת וגם איתי וגם עם משרד החינוך.

אלכס קושניר: מקווה שנוכל להגיע לפתרון.

ינון אזולאי: התייעצות סיעתית.

אלכס קושניר: חמש דקות.

אלכס קושניר: אני מחדש את הישיבה.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, אנחנו באופוזיציה נתמוך בעודפים האלה.

משה גפני: אני רוצה לסייג את זה – זו פעם ראשונה שהאוצר יושב מולנו ואומר את מה שלא אמר מעולם.

משה גפני: יש מערכת חינוכית חרדית מתמוטטת מבחינה תקציבית.

משה גפני: יש שם כספים גדולים, גם המוכר שאינו רשמי, גם בחינוך המיוחד של המוכר שאינו רשמי, גם בסמינרים וגם בנושא התרבות החרדית.

משה גפני: אין הכסף.

משה גפני: זה לא הסכם קואליציוני.

משה גפני: זה פשוט לחתוך בבשר החי.

משה גפני: מורים ומורות לא יקבלו משכורות ועובדים לא יקבלו משכורות.

משה גפני: זו האמת.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, יכול להיות שתהיה באופוזיציה.

משה גפני: אל תאמין להם.

משה גפני: הם עובדים עלינו – עכשיו התגלתה האמת.

משה גפני: הם לא מתכוונים שנקבל את הכסף.

משה גפני: הם מתכונים להסכם קואליציוני – שמים את זה בסעיף, ועכשיו הגיע המבחן, ומבחינתנו הוא קריטי, ושהאוצר יידע שאנחנו מכירים את השקרים שלהם.

משה גפני: למה החלטנו שנצביע בעד – אתה העלית מפה, היות שמדובר בעודפים, לא בהעברות, ואתה גם במוכר שאינו רשמי, גם בחינוך המיוחד במוכר שאינו רשמי, כשאתה נכנס לעניין ואומר שאתה רוצה תשובות ואומר שבתוך מספר ימים או שבועיים תהיינה תשובות, אנחנו לוקחים את זה בחשבון.

משה גפני: זו המערכת.

משה גפני: אלה עודפים.

משה גפני: ואני סומך עליך שיהיו תשובות ואז נדע את אשר לפנינו, כי על האוצר אני לא סומך – מה שדיברנו , נצביע בעד.

ינון אזולאי: אנחנו יודעים שאתה עומד על זה שנקבל תשובות, ולכן אנחנו מצביעים בעד.

אלכס קושניר: סעיף 20001, משרד החינוך.

אלכס קושניר: מי בעד? מי נגד?

אלכס קושניר: הצבעה בעד – רוב גדול הסעיף אושר.

אלכס קושניר: הסעיף אושר.

משה גפני: רביזיה.

משה גפני: פנייה 22001

אלכס קושניר: 22001, המשרד לשירותי דת.

יפתח עשהאל: פנייה להעברת עודפים על סכום 133,226 אלפי שקלים למשרד לשירותי דת, בתי הדין הרבניים והרבנות הראשית.

יפתח עשהאל: הפנייה מחולקת לתוכניות: תוכנית מועצות דתיות 17,057 אלפי ש״ח.

יפתח עשהאל: תכנית מס׳ 220102 שכר ותפעול 33,921 אלפי ש״ח.

יפתח עשהאל: תכנית מס׳ 220103 בתי עלמין 21,338 אלפי ש״ח.

יפתח עשהאל: תכנית מס׳ 220105 שכר ותפעול 8,251 אלפי ש״ח תכנית מס׳ 220201 הרבנות הראשית 11,372 אלפי ש״ח.

יפתח עשהאל: תכנית מס׳ 220301 בתי הדין הרבניים 41,287 אלפי ש״ח.

אלכס קושניר: בבקשה, חבר הכנסת אזולאי.

ינון אזולאי: לגבי בתי העלמין, כמה כסף התקצוב של בתי העלמין היה בשנה האחרונה?

יפתח עשהאל: היום הסכום עומד על 23 מיליון ו-134 בבסיס החוק ו-59 מיליון הרשאה להתחייב.

יפתח עשהאל: השינוי יוסיף עוד 21 מיליון כך שיעמוד על 44 מיליון.

ינון אזולאי: אתה מוסיף בעודפים את ה-21 מיליון?

יפתח עשהאל: כן.

יפתח עשהאל: זה ילך לפיתוח.

ינון אזולאי: אתה מדבר על בתי עלמין חדשים.

יפתח עשהאל: גם.

ינון אזולאי: יש המקום ליד אלעד, שאז היה שטח אש, ואמרו שמפנים אותו.

ינון אזולאי: הרב גפני, תעזור לי, איך קוראים לו?

ינון אזולאי: ליברמן אמר שמפנים את זה.

משה גפני: שייך לאלעד.

משה גפני: שר הביטחון לשעבר ליברמן היה שם במסגרת החברות של ליברמן ושלי.

משה גפני: היתה שם סעודה על זה ששטח האש באלעד אכן יינתן.

משה גפני: ליברמן ואני היינו שם, היה שטח אש באזור אלעד.

אלכס קושניר: ומה היה הסיכום?

אלכס קושניר: להעביר את לשטח בית עלמין?

ינון אזולאי: אני יודע שהיום מבטלים את זה.

ינון אזולאי: צחי חמדני נמצא בחוץ, והוא מכיר את זה.

משה גפני: מתועד הכול.

יפתח עשהאל: אעשה סדר מבחינת התקצוב.

יפתח עשהאל: המשרד לשירותי דת מפתח בתי עלמין קיימים.

יפתח עשהאל: הכוונה פה של חברי הכנסת להקצאת קרקע חדשה.

יפתח עשהאל: זה בתהליך עדיין אצל רמ"י - לא עבר למשרד לשירותי דת עדיין.

יפתח עשהאל: זה לא בעודפים, והמשרד לא יודע לענות על זה.

משה גפני: נכון.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, לגבי פיתוח בתי הדין הרבניים, הנושא הזה עלה כמה וכמה פעמים.

משה גפני: בתי הדין הרבניים סובלים מתת-דיור באופן החמור ביותר, בשעה שבתי המשפט, תקציב הבינוי שלהם הוא בסדרי גודל גדולים, והם נמצאים בבניינים חדשים ומקבלים מבנים שצריך לשפץ אותם ולהיכנס אליהם, בתי הדין סובלים מתת-תקצוב מוחלט.

משה גפני: אני יודע שהוגש נייר עמדה ונייר עבודה שישבו על זה ועדה שעסקה בעניין הזה עם תקצוב של פיתוח בתי הדין הרבניים.

משה גפני: האוצר מסרב חיתום.

משה גפני: מה עם הפיתוח של בתיה דין הרבניים?

משה גפני: בונים?

משה גפני: עושים משהו?

יפתח עשהאל: היום בתי הדין הרבניים גם לשיפוץ וגם לבינוי – מבחינת שיפוץ, יש תקציב – תקציב הועבר גם בעודפים, חלק מהפיתוח של שיפוץ בתי הדין הרבניים.

משה גפני: כמה כסף יש בסעיף הזה?

משה גפני: אין עודפים.

אלכס קושניר: יש עודפים.

משה גפני: טוב.

משה גפני: מקבלים בניין שבית המשפט מפנה.

ינון אזולאי: למה זה צריך להסתמך על מקום שפינו?

משה גפני: איפה שפינו בית משפט, העבירו את זה לבתי הדין - לבית המשפט נתון בניין חדש.

יפתח עשהאל: פה נכנס הדיור הממשלתי.

יפתח עשהאל: כרגע אין חסם תקציבי לבניית בית דין חדש.

יפתח עשהאל: הבינוי הממשלתי פועל כדי לאתר ולבנות בתי דין חדשים.

יפתח עשהאל: כרגע חלק מהמקומות מתוקצבים, חלק עדיין לא נדרשים לתקצוב.

משה גפני: איזה מבנה חדש בונים לבתי הדין הרבניים?

משה גפני: מה אתה מדבר איתי בעברית צחה?

יפתח עשהאל: נמצא פה משה גורט מבתי הדין הרבניים – יוכל להרחיב.

משה גפני: תגיד אתה.

משה גפני: אתם מאיימים עליהם, הם לא אומרים דבר.

משה גורט: נכון להיום יש שלושה בתי דין שמחכים לדיור חדש.

משה גורט: אנחנו מדברים על אשדוד, תל-אביב ונתניה.

משה גורט: הם מחכים – למשל בנתניה, זה הסתבך שם.

משה גורט: אין איתור לבית דין כי הנושא המשפטי שם הסתבך.

משה גורט: בתל-אביב יש לנו בניין רק לבתי הדין, ואנחנו בתהליך מול עיריית תל-אביב.

משה גורט: יש שם גם בעיות תקציביות.

משה גורט: הם רוצים כ-60 מיליון שקל כדי שנישאר בבניין, העירייה.

משה גורט: באשדוד יש בעיה של נושא משפטי, הסתבך הנושא.

משה גורט: בנתניה נעבור בעוד שנתיים לדיור קבע של בניין ממשלתי חדש, קומה בבניין ממשלתי.

משה גורט: נקבל 2,000 מטר רבוע.

משה גורט: הבעיות המרכזיות זה אשדוד, תל-אביב והגדול.

אופיר כץ: מה זה אומר, בעיה משפטית?

משה גורט: היה איתור של מקום, והוא לא התאים לבתי הדין.

ינון אזולאי: אני מכיר את הסיפור באשדוד – זו הזדמנות שתענה לי.

ינון אזולאי: סגרו חוזה עם בן אדם, לעבור לשם.

ינון אזולאי: צד אחד ביטל את החוזה, שזה בתי הדין.

ינון אזולאי: מה קרה שם?

ינון אזולאי: עד שחשבו שיש מקום והכול בסדר, צד אחד, בתי הדין, לא יודע למה, ביטלו את החוזה באופן חד-צדדי.

ינון אזולאי: מה קרה?

משה גורט: החוזים לא נעשים מול בתי הדין אלא מול הדיור המשלתי.

משה גורט: אני מאמין שאם הוא נמצא פה – הוא יידע לתת את התשובות בצורה יותר מדויקת.

יוסף אלטלט: אני רפרנט תקציב בדיור הממשלתי.

יוסף אלטלט: באשדוד מהמידע שקיבלתי נמצא דיור חלופי בשכירות.

יוסף אלטלט: הפרויקט כרגע במשא ומתן.

ינון אזולאי: שאלתי שאלה פשוטה.

ינון אזולאי: פנו מצד בתי הדין.

ינון אזולאי: בדקתי את העניין, ואני יודע שנחתם.

ינון אזולאי: באופן חד-צדדי הופר ההסכם.

ינון אזולאי: זה נכון?

ינון אזולאי: מה קרה שם?

יוסף אלטלט: מהמידע שאני מכיר, הנושא עדיין במו"מ.

ינון אזולאי: כלומר לפני שנה, שנה וחצי לא נחתם עדיין.

ינון אזולאי: אשמח שאפילו אחרי הדיון תבדוק ותחזור אליי עם תשובה כמה זה נכון.

ינון אזולאי: לגבי בתי העלמין שדיברתי זה באלעד, עבר את הותמ"ל, ומתחילים לעלות לשטח.

ינון אזולאי: אתם מתקצבים את זה או מישהו אחר?

חזי כהן: בית העלמין האזורי באזור הזה הוא בית עלמין ברקת, בהקמה כרגע.

חזי כהן: בית עלמין ברקת אמור לתת מענה אזורי.

חזי כהן: לגבי אלעד – זה של אלעד.

ינון אזולאי: אתם לא אמורים לתקצב אותו?

חזי כהן: לא, בטח לא בשלב הזה.

חזי כהן: ההקמה שלו צריכה להיות באלעד.

חזי כהן: לפי מה שאתה אומר, הוא עדיין ברמ"י.

ינון אזולאי: לגבי תוכנית 220101, שכר הרבנים בהתיישבות.

ינון אזולאי: למה שיהיו עודפים בשכר רבנים?

חזי כהן: בגלל התקציב ההמשכי היו הרבה תקנים שהיינו צריכים לאייש ולא הצלחנו בגלל המגבלות של התקציב ההמשכי, גם ההנחיות של החשכ"ל וכן הלאה, לכן- - -

ינון אזולאי: זה לא תקנים חדשים.

חזי כהן: גם אם היתה ועדה, לא יכולנו לאייש.

ינון אזולאי: ועודפים לגבי בניית עירוב, סך הכול יש 300,000 שקל עירוב?

ינון אזולאי: בכלל בתקציב של עירוב.

ינון אזולאי: יש השהנ גידול?

חזי כהן: השנה לא.

ינון אזולאי: כמה מועבר?

ינון אזולאי: רק על העירוב.

ינון אזולאי: אתה יודע לומר על העירוב כמה התקציב שמועבר?

ינון אזולאי: התקנה זה גם השכר של הרבנים.

יפתח עשהאל: מועבר כ-250,000.

יפתח עשהאל: היה 300,000, רק 50,000 נוצל.

ינון אזולאי: אני מקווה שבתפקיד שלך תעשה את זה יותר מהר, וכשאתה רוצה להזיז עניינים, אתה יודע לעשות את זה.

ינון אזולאי: אני חייב לפרגן לחזי שהוא אחד הבולדוזרים במשרד.

משה גפני: מה שהבנו פה באופן חד-משמעי – אפליית בתי הדין הרבניים לעומת בתי המשפט גם יחסית לגודלם ממשיך להיות דרסטי.

משה גפני: הוא לא קיפוח בשוליים.

משה גפני: היתה התחייבות והיה סיכום והיה הסכם לגבי בניית בתי הדין הרבניים.

משה גפני: האוצר סירב לחתום עם זה.

משה גפני: הוא פשוט לא רוצה להעביר כסף לבתי הדין הרבניים.

ינון אזולאי: גם בתקנים.

אלכס קושניר: גם אצל השופטים יש בעיות.

משה גפני: אבל זה כל הזמן.

אופיר כץ: לגבי בתי הדין, השלושה שרוצים לבנות, כשהולכים לתהליך של בנייה חדשה, מול מי עושים את זה?

אופיר כץ: מי הגורם שאתם עובדים מולו, כשנוצרה הבעיה?

משה גורט: לבתי הדין אין בנייה.

משה גורט: בתי הדין מקבלים בדרך כלל או מבנים קיימים של הממשלה או נכנסים - אנחנו לא מקבלים דיור.

משה גורט: לא בונים לנו.

משה גורט: המקום היחיד שאנחנו מבקשים שיבנו לנו זה עבור בית הדין הגדול.

משה גורט: יש קרקע ששייכת לנו בג'וינט מול משרד ראש הממשלה.

משה גורט: התקיימו דיונים בשנתיים וחצי האחרונות, אין סוף דיונים מול הדיור המשלתי ומול סגן החשב הכללי לגבי הנושא זהה.

משה גורט: שום דבר לא התקדם בנושא של הבינוי של בית הדין הגדול.

משה גורט: לגבי השכירויות, הפיתוח של מקומות הארעי, כאמור באשדוד הכול תקוע משפטית.

משה גורט: מדובר באזור שאינו ראוי שיהיה בו- - -

אלכס קושניר: כמה זמן תקוע?

משה גורט: שנתיים.

משה גורט: בנתניה, מה שהבנתי, שגם שם יש בעיה של הדיור הממשלתי בבינוי.

משה גורט: הינו אמורים לעבור לשם ב-22'.

משה גורט: אני מאמין שהצפי עכשיו עובר ל-23', 24'.

משה גורט: אנחנו מתנהלים מול הדיור הממשלתי.

משה גורט: הדיור הממשלתי והעירייה זה לגבי תל-אביב, כי המבנה שייך לעיריית תל-אביב, ואנחנו בסוג של תהליך, העירייה רוצה סכומים של 68, 70 מיליון שקל כדי לבנות את כל המבנה הזה מחדש – זה תל-אביב.

משה גורט: לגבי נתניה זה יהיה שכירות מול הדיור הממשלתי בבניין של הממשלה.

ינון אזולאי: זה הזוי.

ינון אזולאי: התייעצות.

אלכס קושניר: 11:29 הצבעה.

אלכס קושניר: מחדש את הישיבה.

אלכס קושניר: סעיף 22001, מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: הצבעה בעד – רוב גדול הסעיף אושר.

אלכס קושניר: הבקשה אושרה.

אופיר כץ: רביזיה.

אופיר כץ: פנייה 23002

אלכס קושניר: 23002, משרד הרווחה.

אסף דוברוביצר: אנחנו מביאים לוועדה עודפים בסך 1,080,571 אלפי ש״ח משנת 20', 21'.

אסף דוברוביצר: העודפים נוצרו בתוכניות הבאות: תכנית מספר 1 : שירותים אישיים וחברתיים - טיפול קהילתי 231039 - עודף של 213,899 אלפי ש״ח.

אסף דוברוביצר: נוצר בגלל התקשרויות רב-שנתיות עם- - -, נפגעות תקיפה מינית ומכרזים לעידוד תעסוקה.

אסף דוברוביצר: תוכנית מס' 2, 230722, מוגבלויות-טיפול קהילתי 230722 - סך של 138,872 אלפי ש״ח.

אסף דוברוביצר: נוצר בעקבות התקשרויות רב-שנתיות עם חברת המשקם ומפעלי תעסוקה מוגנים ודמי תקשורת לעיוורים.

אסף דוברוביצר: תוכנית מס' 3, שירותי משרד מרכזיים 230120 - סך של 128,882 אלפי ש״ח.

אסף דוברוביצר: העודפים נוצרו בעקבות שירותי מחשוב וגם ביטחון תזונתי, סלי מזון ומיזם לביטחון תזונתי.

אסף דוברוביצר: תוכננית מספר 4, שירותים אישיים וחברתיים ־ טיפול חוץ ביתי 231038 - סך של 125,004 אלפי ש״ח.

אסף דוברוביצר: התוכנית כוללת סיוע לפנימיות.

אסף דוברוביצר: העודפים נוצרו מהתחייבויות לזכיינים ותשלומים לרצף נשים במעגל זנות וקורבנות סחר.

אסף דוברוביצר: תוכנית מס' 5, סיוע לבתי משפט ותקון ־ טיפול קהילתי - 231175 סך של 121,953 אלפי ש״ח.

אסף דוברוביצר: עבור אבחונים והתוכנית הלאומית לטיפול בילדים ונוער, שהרבה מההתקשרויות שם רב-שנתיות.

אסף דוברוביצר: תוכנית מס' 6: פיתוח שירותים לאנשים עם מוגבלויות 231204 - סך של 63,575 אלפי ש״ח.

אסף דוברוביצר: זה תוכנית פיתוח של מעונות ממשלתיים, פרויקטים של בינוי שחלה האטה בבינוי בעקבות גם תקציב המשכי וגם שנת קורונה.

אסף דוברוביצר: תכנית מספר 7 : גם כן בינוי - פיתוח במגזר הדרוזי 231212 ־ סך של 63,443 אלפי ש״ח.

אסף דוברוביצר: נוצרו בגלל חסכני ביצוע בעקבות תקציב המשכי ושנת הקורונה.

אסף דוברוביצר: תכנית מספר 8 : טיפול חוץ ביתי באנשים עם מוגבלויות 230721 - סך של 60,514 אלפי ש״ח.

אסף דוברוביצר: העודפים נוצרו בגלל התקשרויות רב שנתיות עם עמותות שמפעילות מעונות דיור חוץ-ביתיים עם קרן 30 שמממנת תרבות במעונות.

אסף דוברוביצר: מס' 9: מוסדות ולשכות 231203 - סך של 54,471 אלפי ש״ח.

אסף דוברוביצר: תוכנית של בינוי, מיגון מוסדות רווחה ושיפוץ מוסדות רווחה.

אסף דוברוביצר: תוכנית מספר 10 : מעונות ומפתנים 231205 ־ סך של 43,763 אלפי ש״ח.

אסף דוברוביצר: גם כן תוכנית של בינוי.

אסף דוברוביצר: העודפים נוצרו בגלל עיכובים במתווה חסות הנוער.

אלכס קושניר: שאלות, חברי הכנסת.

ינון אזולאי: קודם כל שאלה כללית.

ינון אזולאי: לגבי מוסדות שאתם איתם בקשר כמו טירת הכרמל.

ינון אזולאי: יש מוסד, נראה ששם גם היתה הנערה שנרצחה.

אסף דוברוביצר: טירת הכרמל זה בריאות הנפש, זה משרד הבריאות.

ינון אזולאי: פרסמתם לפני כחודש וחצי שיש תקציב לאנשים עם מוגבלויות.

ינון אזולאי: כמה עשרות-מיליונים שמתם שם.

ינון אזולאי: מה נעשה בדבר הזה?

ינון אזולאי: איפה פיזרתם את זה?

ינון אזולאי: היתה תוספת, אומר גם את הסכום שהוספתם, אם תרצה.

ינון אזולאי: מעבירים את זה לאנשים עם מוגבלות שכלית ולאו דווקא דרך עמותת איל"ן.

ינון אזולאי: אתם מכירים את זה?

חנן פריצקי: לא יודע על משהו ספציפי.

חנן פריצקי: מה שפרסמנו לפני כחודש היה קול קורא להקמת מסגרות יום לילדים למעונות יום שיקומיים.

ינון אזולאי: לא, פרסמתם לבוגרים עם מוגבלויות שכליות בכלל.

חנן פריצקי: ככלל, רוב השירותים נמצאים במסגרת מינהל מוגבלויות, ואנחנו עושים את זה רב-תחומי.

חנן פריצקי: לעיתים יש מסגרות ספציפיות שאנחנו צריכים לטפל בחוסה כזה או אחרת – אנחנו מפרסמים במכרזים באופן תכוף.

חנן פריצקי: בכלל, כל השירותים שאנחנו נותנים למוגבלים ולאחרים נעשים באמצעות מכרזים ושירותים כאלה.

חנן פריצקי: מדי פעם אנחנו מפרסמים מכרזים נקודתיים לאוכלוסיות כאלה ואחרות.

ינון אזולאי: פרסמתם מכרז למוסדות, דווקא פיגור שכלי.

ינון אזולאי: אילן, היתה כתבה, והיא לפניי, במעריב, שלגבי מוגבלויות פיזית לא יצא ונפגעו מהתקצוב שנתתם דווקא לאנשים עם מוגבלויות שכליות.

ינון אזולאי: השאלה מה הקריטריון, ברגע שאתה נותן למקום מסוים, ודיברנו על זה שאם אנחנו מגיעים למצב שאנשים עם מוגבלויות, שירות התעסוקה אומר שיש עלייה ויש כ-9.1% מכלל דורשי העבודה שהם אנשים עם מוגבלויות, יש בעיה שאנו לא יודעים לטפל בה.

חנן פריצקי: ככלל, אני מאוד שמח להגיד שתורי המתנה של מוגבלויות כמעט לא קיימים חוץ משירותים ספציפיים.

חנן פריצקי: אנחנו ככלל מפרסמים מכרזים בהתאם לשירותים שאנחנו צריכים באופן נקודתי, ומרחיבים אותם כל הזמן.

חנן פריצקי: יכול להיות שכתוצאה ממשהו נקודתי יש צוואר בקבוק לחוסים מסוג מסוים.

חנן פריצקי: ברגע שאנחנו מאתרים את זה, אנחנו מפרסמים מכרזים.

חנן פריצקי: זו רק שאלה של תהליך וזמן.

חנן פריצקי: אנחנו כרגע לא במצב שבו יש רשימות המתנה למוגבלים עם סידור מוסדי.

חנן פריצקי: אנחנו עובדים על זה לאורך כל השנה בענף של מוגבלויות.

חנן פריצקי: אם נוצר פער, הוא פער זמני ונקודתי.

חנן פריצקי: כיוון שכל ההתקשרויות שלנו באמצעות מכרזים, אנחנו רוצים לוודא שיש לנו מכרזים בקנה ואנחנו עושים את זה.

חנן פריצקי: זה יכול להיות משהו נקודתי, לא מערכתי.

ינון אזולאי: תוכנית 231203, 2, כתבתם: יש כ-500 מוסדות רווחה הפזורים ברחבי הארץ, וכל שנה משפצים כעשרה מוסדות, תלוי בתקציב.

ינון אזולאי: כ-500 מוסדות, אם כל שנה רק עשרה, כלומר אתה צריך 50 שנה כדי לשפץ את כל המוסדות האלה?

ינון אזולאי: אני נמצא וטיילתי במוסדות.

ינון אזולאי: זה בהשלמת דברי ההסבר לוועדת כספים שהבאתם.

ינון אזולאי: זו תוכנית 9 בדף הראשי.

חנן פריצקי: אנחנו עובדים בתוכניות מיגון.

חנן פריצקי: בתוכניות מיגון יש לנו תקציב מוגבל לצורך מיגון שירותי רווחה.

חנן פריצקי: זה רק מיגון.

חנן פריצקי: אנחנו ככלל מוסדות רווחה, כשאנחנו יוצאים למכרז, אנחנו מבקשים מסגרת שעברו שיפוץ כבר, וגם השיפוץ על חשבון – אם זה גופים פרטיים – על חשבונם הם; אם זה גופים ציבוריים – בדרך כלל על חשבון ביטוח לאומי ותרומות.

חנן פריצקי: ככלל, הדבר היחיד שאנחנו משפצים זה תוכניות מיגון.

חנן פריצקי: אנו כל שנה מקבלים סדר גודל של 20 מיליון שקל ובהתאם אנו ממגנים את מסגרות הרווחה לפי תוכנית רב-שנתית.

חנן פריצקי: כבר חמש שנים אנחנו מקבלים כל שנה כ-20, 30 מיליון שקל, ובהתאם לסדר עדיפויות אנחנו משפצים אותם.

ינון אזולאי: כרגע 500 מוסדות שלא מוגנים?

חנן פריצקי: לא.

חנן פריצקי: יש 500 מוסדות רווחה- - -

ינון אזולאי: כמה מתוכם לא ממוגנים?

חנן פריצקי: לא יודע לומר.

ינון אזולאי: בשבוע שעבר העברנו פה תוכנית למיגון הצפון ולעוטף עזה.

ינון אזולאי: אני חושב שחלק צריך אפילו להוסיף לכם ולמגן את זה, כי אם כל ה-500 לא ממוגנים, ויותר מזה – הילדים האלה יותר שנמצאים בימי לחימה, חשוב שיהיו שם מאשר שיהיו בבית אצל ההורים כי אנחנו יודעים בדיוק מה זה הפנימיות האלה.

חנן פריצקי: אני מסכים, אבל בחמש-שש השנים האחרונות אנחנו נמצאים בתהליך הדרגתי שבו אנחנו עוברים את כל המוסדות.

אלכס קושניר: נוכל לקבל לוועדה את ססטוס המוסדות, כמה מוגנים וכמה לא?

חנן פריצקי: כן.

ינון אזולאי: ובאילו ישובים.

ינון אזולאי: יש תקציב של פנימיות רווחה של המגזר החרדי, שהיה 73 מיליון שקל.

חנן פריצקי: כרגע עומד על 63 מיליון שקל תקציב 21', התקציב ההמשכי.

חנן פריצקי: ברגע שהתקציב החדש ירד, זה אכן חזר ל-23 מיליון שקל.

חנן פריצקי: באישור סוף שנה שיגיע לפה – אני מקווה מאוד בשבוע הבא - זה חוזר ל-63.

ינון אזולאי: אתה אומר שב-21' זה יהיה 63, כלומר ייפגעו ב-10 מיליון.

חנן פריצקי: לא.

חנן פריצקי: אנחנו משווים את זה לשנתיים האחרונות.

ינון אזולאי: מה שבפועל השתמשו, למרות שיכול להיות שהיה גידול בילדים.

חנן פריצקי: נכון, אבל מה שאנו יכולים לעשות כרגע זה להשוות את זה למה שקרה בשנתיים האחרונות.

ינון אזולאי: אם יש לך תקציב, למה אתה לא יכול להוסיף לפי האוכלוסייה שגדלה?

חנן פריצקי: המחויבות שלנו ב-21' היתה להגיע ל-63 מיליון שקל כפי שהיה בשנתיים האחרונות.

חנן פריצקי: 22' – בתקציב עצמו נמצא 23 מיליון שקל ונטפל בזה בתקציב 22'.

ינון אזולאי: השאלה אם נטפל בזה ונגיע ל-63 או 73.

חנן פריצקי: רוצה להאמין שכן.

חנן פריצקי: זה תהליך.

חנן פריצקי: לכאורה באופן היסטורי ההפרש בין 23 ל-73 מוגדר תקציבים קואליציוניים.

ינון אזולאי: זה דבר שאינו נכון ואינו ראוי.

חנן פריצקי: אני מסכים.

חנן פריצקי: עדיין אנחנו מצליחים בשנים האחרונות להתגבר על זה ולסדר את זה, וכך אנו עושים עם תקציב 21'.

חנן פריצקי: זה מה שנביא באישור סוף שנה בשבוע הבא.

אלכס קושניר: אם תיתקלו בקשיים אני מבקש שתעדכנו אותנו.

ינון אזולאי: יש מחסור בחלופת מעצר למגזר החרדי, פנימיות רווחה.

ינון אזולאי: העליתי את זה בפעם הקודמת שהיית פה, עוד בתקציב 20' כשעשינו את ההעברות.

ינון אזולאי: לצערי אני שומע שעדיין ממשיכים ועדיין המוסדות החרדיים הולכים איתם – הכי קשה שיש.

ינון אזולאי: כלומר בחומרא הכי קשה במקום לקחת את המוסדות האלה.

ינון אזולאי: אני אישית פניתי לפלורין.

ינון אזולאי: אמרתי לה: יש לך מוסד שיש לך איתו בעיה– הכול בסדר.

ינון אזולאי: תשמעי אותו.

ינון אזולאי: לא צריך לסגור אותו, לא צריך לזרוק אותו.

ינון אזולאי: תסתכלי על המשפחות – לא על הגוף של המוסד.

ינון אזולאי: יש בעיה – תפגשי.

ינון אזולאי: אני לא צריך להיות מעורב בזה, גם אין לי עניין.

ינון אזולאי: אבל לסגור בצורה כזאת באופן שרירותי, עם כל הבקשות וכל המילים, לזרוק אותו מכל המדרגות – וזה לא רק אחד; התברר שהיו עוד כמה, היחס הוא שונה, ואני מצפה – אל"ף, בגלל שאלה מוסדות שמטפלים דווקא במצב הכי קשה בחברה ובמיוחד בחברה החרדית שאנו יודעים כמה קשה להכיר ברווחה, אני לא צריך לספר לך.

ינון אזולאי: אני ניהלתי פרויקטים של נוער סיכון באשדוד.

ינון אזולאי: הקמתי פרויקטים כאלה.

ינון אזולאי: אני יודע כמה זמן לקח לי להכניס עובדת סוציאלית מטעם הרווחה לאותה משפחה כדי שיכירו בהם כי חשבו שהולכים לקחת להם את הילדים.

ינון אזולאי: אז לבוא היום ולא לתת להם את הגיבוי הזה ולסגור להם את המוסדות באופן שרירותי כשאני פונה – לא ביקשתי להתערב או שום דבר אחר.

ינון אזולאי: לא ביקשתי – שתשמעי אותם ותסתכלי עליהם – לפעמים צריך להסתכל לפנים משורת הדין.

ינון אזולאי: לא ראיתי את זה, וצר לי שבמקומות האלה, אל"ף, אין לנו חלופת מעצר.

ינון אזולאי: בי"ת, המוסדות האלה נסגרים שרירותית, וגימ"ל, גם כשאתם שולחים למוסדות רווחה יש ביקורת לגבי ההתנהלות, כששולחים אדם דתי, ילד או משפחה דתית למוסדות רווחה כשהם לא במקום של החרדים, לא במקום של הדתיים, יש שם חילולי שבת, כשרות, בעיות.

ינון אזולאי: לפחות עד שייבנו מקומות לציבור החרדי, צריך לתת מענה בצרכים האלה של הילדים האלה שבאו מבתים של שומרי מסורת, חרדים.

חנן פריצקי: ידנו ממש לא קלה על ההדק כשאנחנו סוגרים מסגרות כאלה.

חנן פריצקי: אנחנו בונים כל הזמן מסגרות גם לאוכלוסיות חרדיות, גם לאוכלוסיות אחרות.

חנן פריצקי: אני לא יודע על איזה מקרה אתה מדבר שבו סגרו מסגרת.

חנן פריצקי: היתה מסגרת אחת שקיבלה התראות על פני הרבה מאוד זמן על אופן התפעול שלה.

חנן פריצקי: אני חושב שזה מה שאתה מדבר, מקלט חירום לילדים חרדים.

חנן פריצקי: בסופו של יום אנחנו מחויבים לשמור על כל הכללים והנהלים, גם לשמור על הילדים שנמצאים שם, ובהתאם לזה אנו פועלים.

חנן פריצקי: אני מציע שתפנה אלי ואבדוק את המקרה הספציפי.

ינון אזולאי: אני הכרתי את זה מהמקום שאני נמצא בו, עד כמה קשה.

ינון אזולאי: אני יודע שלך אישית היתה גם אז אוזן קשבת והשתדלת, אבל זה צריך לרדת לאותם אנשים שנמצאים ועובדים מול ההנהלות.

אלכס קושניר: תודה.

אופיר כץ: לפני כמה חודשים עשינו דיון בוועדה לזכויות הילד לגבי יצירת מעטפת שיקומית לילדים שהתעללו בהם בגנים ואז עלתה נציגת המשרד שלכם ואמרה שהאוצר לא מאשר, ואז שאלתי אם הוגשה בקשה לתוכנית לדאוג לילדים האלה, ילדים שעברו התעלות בגנים, ואז הם עוברים תהליך מאוד ארוך של שיקום, אבל להבדיל מנפגעי עבירה בדברים אחרים, אין שום גורם שמלווה אותם.

אופיר כץ: ההורים מתמודדים עם זה לבדם, מול החינוך, פסיכולוגים.

אופיר כץ: זו מציאות מאוד קשה עבור ילדים, זה נמשך שנים.

אופיר כץ: בסוף הדיון אמרו נציגי המשרד שכן הם בונים תוכנית והגישו לאוצר, שיוצרת מעטפת שיקומית לאותם ילדים.

אופיר כץ: איפה עומדת התוכנית הזו?

חנן פריצקי: אני לא יודע לומר באופן ספציפי, אבל באופן כללי יש לנו מרכזים לטיפול בילדים שנפגעו מינית.

אופיר כץ: אני לא מדבר על נפגעי עבירה מינית אלא על גננת שהרביצה לילד בגן.

חנן פריצקי: אני לא מכיר תוכנית ספציפית שמטפלת בזה.

אלכס קושניר: אתה זוכר מי היה בדיון של משרד הרווחה?

אלכס קושניר: אני מבקש לבדוק ולחזור לאופיר כץ.

ינון אזולאי: התייעצות סיעתית.

אלכס קושניר: חוזרים ב-11:51.

אלכס קושניר: אני מחדש את הישיבה.

אלכס קושניר: 23002, משרד הרווחה.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: הצבעה בעד – רוב גדול הסעיף אושר.

אלכס קושניר: הסעיף אושר.

אופיר כץ: רביזיה.

אופיר כץ: פנייה 25001

אלכס קושניר: 25001, הרשות לניצולי שואה.

אסף דוברוביצר: אנחנו מביאים לוועדה עודפים מחויבים משנת בסך 60,919 אלפי ש״ח, מחולקים בין שתי תוכניות: תכנית מספר 1 : אמרכלות ־ 250102 סך של 11,872 אלפי ש״ח.

אסף דוברוביצר: העודפים נוצרו בשל התקשרויות רב שנתית עם קופות החולים והתקשרות רב שנתית עם חברת בינת לצורך מוקד מיצוי זכויות 5105 שמפעילה הרשות.

אסף דוברוביצר: תכנית מספר 2: טיפול רפואי ושירותים- 250202 - סך של 49,047 אלפי ש״ח.

אסף דוברוביצר: העודפים נוצרו בשל התקשרות עם הקרן לרווחת נפגעי השואה עבור מימון שעות סיעוד לניצולי שואה הזכאים והתקשרויות עם קופות חולים עבור רכישת תרופות מרשם למקבלי קצבה חודשית מטעם הרשות, שטרם הוגשו חשבוניות בגינם ב-2020 והוגשו ב-2021.

אלכס קושניר: חברים, שאלות?

משה גפני: למה יש עודפים ברשות לניצולי שואה?

משה גפני: למה לא מעבירים את הכסף בזמן?

אלכס קושניר: זה לא כסף בזמן.

אלכס קושניר: דיברנו על זה.

אלכס קושניר: זה התחייבות חוזית קדימה.

אלכס קושניר: אתה יודע את זה.

משה גפני: אני שואל אם עוכבו כספים.

אלכס קושניר: יש פער בתשלומים ברשות לניצולי שואה?

אסף דוברוביצר: אין פער.

אסף דוברוביצר: מדובר בעודפים, כפי שהסברתי, עבור חשבוניות שהחיוב בגינן נעשה ב-2020, והתשלום נעשה ב-2021.

משה גפני: נכון.

משה גפני: יש הרנטה מגרמניה, היתה תוספת שעדיין לא העבירו את הכסף.

משה גפני: היתה לי שאילתה לשרה לשוויון חברתי.

משה גפני: האם הכסף הזה כבר הועבר?

משה גפני: היה עיכוב, היה ויכוח בין משרד האוצר לבין המשרד לשוויון חברתי.

משה גפני: נאמר לי על-ידי השרה במליאה שהכסף יעבור.

משה גפני: האם הכסף עבר?

משה גפני: הרנטה מגרמניה.

משה גפני: אני אז הזמנתי את השגריר הגרמני כי המדינה נתנה יותר כסף ממה שהיה בעבר, יותר מהרנטה הגרמנית, שפעם זה היה הפוך.

משה גפני: האם עבר הכסף על ההסכם עם הגרמנים?

אופיר אטינגר: נכון, משך שנים הרנטה הגרמנית היתה יותר גבוהה – אתה מכיר את זה טוב ממני.

אופיר אטינגר: לפני כעשור התהפכו היוצרות והמדינה התחילה לשלם קצבה יותר גבוהה מהרנטה הגרמנית.

אופיר אטינגר: כאשר התחלנו לפני שלוש שנים, ב-2019, עוד לפני כן, משא ומתן עם ממשלת גרמניה, כדי להעלות את הרנטה הגרמנית, זה נעשה בפעימה אחת ביולי 2019 ופעימה נוספת עכשיו.

אופיר אטינגר: הניצולים, אותה קבוצה שמקבלים רנטה מהמוסדות הגרמניים, אמורים לראות את זה בתלוש הקרוב.

אופיר אטינגר: נכון שהיה שם עיכוב, אבל כמובן הם יקבלו את כל הכסף כולל רטרואקטיבית.

אופיר אטינגר: בתלוש הקרוב הם רואים את זה.

אופיר אטינגר: בתלוש הקרוב.

אלכס קושניר: סעיף 25001.

אלכס קושניר: הרשות לניצולי שואה.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: הצבעה בעד – רוב גדול הסעיף אושר.

אלכס קושניר: ההעברה אושרה.

ינון אזולאי: אנחנו לא שכחנו – לא עושים התייעצות סיעתית.

משה גפני: אנחנו עוקבים אחרי זה, אם זה באמת עובר.

ינון אזולאי: גם לא הטלנו על זה רביזיה.

ינון אזולאי: אנחנו מפרגנים.

אלכס קושניר: הרשות לניצולי שואה.

אלכס קושניר: פנייה 26001

אלכס קושניר: פנייה 26001.

אלכס קושניר: המשרד להגנת הסביבה.

יגאל גוטשל: מיועדת להעברת עודפים משנת 2020 בסך של 1,189,902 אלפי שקלים.

יגאל גוטשל: מתוכם סך של כ-58 מיליון ₪ בתוכניות המתקצבות את פעילות המשרד להגנת המשרד, ו-1.132 מיליארד ₪ של- - - קרן הניקיון והקרן למניעת זיהום ים.

יגאל גוטשל: הסיבות המרכזיות להיווצרות העודפים המחויבים זה בגין התקשרויות חוצות שנה, פרויקטים רב שנתיים שבהם פריסת המזומנים תלויה בקצב הביצוע.

יגאל גוטשל: כמו כן מועברים - - - הבלתי מחויבים.

משה גפני: ביקשנו מהקרן לשמירת ניקיון שיעבור סבסוד למפעל בדרום שעסק במחזור.

משה גפני: למה מיועד הכסף הזה?

משה גפני: למה מעבירים את הכסף?

משה גפני: את הולכת להגיד לנו את האמת?

משה גפני: כי אני רוצה לדעת אם זו אמת שהמשרד להגנת הסביבה בקרן לשמירת ניקיון הצביעה בעד למחזור ודברים כאלה של להעביר את הכסף, ומשרד האוצר הטיל וטו.

קרן יצחקי פרוכטמן: אני לא מכירה את ההעברה הספציפית הזאת, אבל המטרה היא צמצום- - -

משה גפני: אני מדבר על הקרן לשמירת ניקיון.

משה גפני: אני מכיר.

קרן יצחקי פרוכטמן: המטרה של הקרן היא צמצום הטמנה ועידוד המחזור.

אלכס קושניר: נשאלה פה שאלה לגבי המפעל.

יגאל גוטשל: אם אפשר להעביר את הנושא הספציפי ונבדוק בפרוטוקולים של הנהלת הקרן כדי שנבין במה מדובר.

משה גפני: היה מפעל בנגב ברמת חובב למחזור.

משה גפני: המפעל הזה היה בקשיים, כי חלק שלחו לטורקיה כדי למחזר.

משה גפני: אנחנו בוועדת הכספים ביקשנו, שמהקרן לשמירת ניקיון יהיה סבסוד למפעל הזה כדי שימשיך להתקיים.

משה גפני: האוצר הטיל וטו והמשרד להגנת הסביבה היה בעד.

משה גפני: אני רוצה לדעת אם זה נכון.

משה גפני: זה לא לפני שנות דור – אני מדבר לפני שלוש שנים.

אלכס קושניר: תחזירו לנו בבקשה תשובה בסוגיה.

אלכס קושניר: בבקשה.

ינון אזולאי: אני מנצל את העובדה שהמשרד נמצא פה - לפני שבועיים העליתי את הנושא של פי גלילות פה בירושלים באזור הר נוף, ואז השרה אמרה לי שלא הגישו בקשה, רק בירור.

ינון אזולאי: אני מקווה שבינתיים התהליכים מתקדמים.

ינון אזולאי: השאלה שלי, האם הגישו בזמן האחרון גם בקשה להוסיף עוד בנזין בצינור בהר נוף, ולא קיבלתי תשובה – מתי המקום שם יפסיק לפעול?

ינון אזולאי: זה פיגוע תברואתי.

ינון אזולאי: זה פשוט להרעיל את תושבי הר נוף, ואני אומר את זה שוב ושוב.

אלכס קושניר: בבקשה.

קרן יצחקי פרוכטמן: אני לא מכירה את הנושא.

קרן יצחקי פרוכטמן: צריכה לבדוק.

אלכס קושניר: אבקש לקבל על זה תשובה מנומקת ממשרד לאיכות הסביבה, עמדה לגבי הסוגיה הזו.

ינון אזולאי: אמרו שעשר השנים שעברו, כל השנים שעברו – עבר והם הולכים לחתום חוזה על עוד.

ינון אזולאי: אתם בעמדה לסגור את המקום?

ינון אזולאי: ומה אתם עושים כדי לסגור את המקום הזה?

ינון אזולאי: השרה עושה בשביל הגנת הסביבה, אבל בראש ובראשונה צריך לעשות לבני אדם לפני החיות.

ינון אזולאי: יש תוכנית 2, פעולות יחידת המשרד, 261201, אני רואה את התוכנית לפעילות השוטפת, חברת פארק אריאל שרון.

ינון אזולאי: אנחנו יודעים שהחברה הזאת מחר מגיעה לפה.

אלכס קושניר: היתה צריכה להגיע היום והדיון התבטל.

ינון אזולאי: אנחנו מעבירים את זה?

ינון אזולאי: לא קיבלנו תשובות.

אלכס קושניר: יש מצגת שלמה שהם צריכים להציג.

יגאל גוטשל: הדיון לגבי פארק אריאל שרון הוא לעניין התקצוב השוטף שלה.

יגאל גוטשל: שנה שעברה הוקצה כסף לפיתוח פארק אריאל שרון.

אלכס קושניר: ינון, נקיים על זה דיון ונשלח חומר לוועדה.

אלכס קושניר: אני מציע לך לעיין בו.

ינון אזולאי: לגבי תוכנית הבאה, לגבי כל נושא הרכבים החשמליים, הגנת הסביבה.

ינון אזולאי: מה אתם עושים כדי לעודד את זה?

ינון אזולאי: אני נוסע ברכב שמזהם קצת, אמרו לי.

ינון אזולאי: מה אתם עושים כדי שיעברו גם עובדים – למשל, הכנסת ומינהל הרכב הממשלתי?

ינון אזולאי: לעבור לרכבים החשמליים?

ינון אזולאי: אנחנו יודעים שהם יותר יקרים משמעותית.

ינון אזולאי: אומרים: חוסכים לך את הכסף של הדלק – אתה מקבל על זה יותר מבחינת המיסוי שלהם.

ינון אזולאי: מה עושים גם ברכבים חשמליים וגם רכבים שלא 100% חשמלי, ההיברידי?

קרן יצחקי פרוכטמן: זה בעניין הרגולטורי שהמשרד תומך בו ומקדם.

ינון אזולאי: מה זה מקדם?

ינון אזולאי: למשל, אתה עושה 10%, אם איני טועה, ויש עוד 17%, כלומר 27%.

ינון אזולאי: למה אתם לא אומרים, מי שמזמין רכב חשמלי יהיה לו חיסכון של 0% מס?

ינון אזולאי: דבר שיעודד לעבור לרכבים החשמליים מאשר לזהם את הסביבה?

ינון אזולאי: אנחנו בעד הניקיון של הסביבה, אבל אם לא ייתנו לאנשים את העידוד, לא יעברו לזה.

ינון אזולאי: קחי את הכנסת – אני חושב שפעם היתה כתבה שרכב קאי קרניבל שלי הוא הכי מזהם – לא שלי ספציפית.

ינון אזולאי: תנו עידוד.

אלכס קושניר: יש תכנון של מעבר של הצי – דיברו על זה כאן.

אלכס קושניר: מינהל הרכב הממשלתי, רוצים לעבור.

אלכס קושניר: הנושא הזה גם לי אישית מאוד חשוב.

אלכס קושניר: האריכו את זקיפת ההטבה או ההנחה ברשיון רכב לשנה נוספת.

אלכס קושניר: יש כרגע דיונים על המיסוי סביב הסיפור זה.

אלכס קושניר: כאן בוועדה גם נדון בזה.

אלכס קושניר: זה לא המשרד לאיכות הסביבה.

ינון אזולאי: לגבי תקצוב זיהום החופים, עברנו שנה מאוד קשה עם הזיהום, עם מה שהיה עם הפליטות, כל הזפת שהיתה.

ינון אזולאי: מה האכיפה שלכם?

ינון אזולאי: אתם עושים את האכיפה או הרשויות המקומיות?

קרן יצחקי פרוכטמן: אכיפה של זיהום מכלי שיט המשרד עושה.

ינון אזולאי: למה מיועד הכסף שלו?

קרן יצחקי פרוכטמן: הכספים נכנסים לקרן למניעת זיהום ים.

ינון אזולאי: כמה היה בקרן בשנה האחרונה?

קרן יצחקי פרוכטמן: הכנסות – 12 מיליון בערך בשנה.

קרן יצחקי פרוכטמן: זה נכנס לקרן.

קרן יצחקי פרוכטמן: הפעילות שלה בעיקר אכיפה.

קרן יצחקי פרוכטמן: כלומר נכנס מאכיפה, ויוצא בעיקר לאכיפה.

אלכס קושניר: זו הוצאה מותנית בהכנסה.

קרן יצחקי פרוכטמן: גם וגם.

קרן יצחקי פרוכטמן: בעיקרון אנו נותנים תמיכה לרשויות החופיות המקומיות שיש בהן חופים.

קרן יצחקי פרוכטמן: גם בזפת תקצבנו אותן רשויות.

אופיר כץ: נאמר מי שזורק פסולת בחוף הים, מה הקנס של זה?

קרן יצחקי פרוכטמן: אני לא זוכרת בדיוק מה הקנס, אבל במסגרת תמיכות של חוף נקי, לא מתוקצב מהקרן הזאת- - -

אופיר כץ: מי שזרק צלחת בחוף.

קרן יצחקי פרוכטמן: יש שיתוף גם של פקחים של הרשות המקומית עם משטרת ישראל.

קרן יצחקי פרוכטמן: זה מתוקצב כל שנה במסגרת חוף נקי.

משה גפני: לגבי זיהום הנחלים, המשרד להגנת הסביבה- - -

אופיר כץ: נשמח לראות אם מתייחסים ברצינות לאנשים שמלכלכים – כמה דוחות.

אלכס קושניר: בבקשה.

מאיר יצחק הלוי: אין אכיפה.

מאיר יצחק הלוי: הרשות המקומית מנסה – זה לא קורה.

מאיר יצחק הלוי: תסלח לי הגברת - הפעילות בסוף היא החלטה של הרשות המקומית.

מאיר יצחק הלוי: ועדת הכספים הובילה מהלך לסייע בכספים לטובת ארגון נוער שתכליתו שמירה על החופים.

מאיר יצחק הלוי: אני ממליץ מאוד שביתרות כספים תחזקו את הפעולה הזו, שיהיה בנוסף למה שאנחנו העברנו, שגם המשרד מתקציבו הוא, יסייע.

מאיר יצחק הלוי: אם נגדל פה דור של בני נוער שמגויסים לעניין, אני מניח שעם הזמן הבעיות הללו ייפתרו.

אופיר כץ: צריכים להעביר מהמס על חד-פעמי שיעבירו לפרויקטים מהסוג הזה.

מאיר יצחק הלוי: עוד משפט.

מאיר יצחק הלוי: לגבי בעלי חיים - דעתי נאמרה כבר.

מאיר יצחק הלוי: אני מבקש – צריך לסייע לאותם אנשים פרטיים שעוסקים בטיפול, ויש כאלה רבים וטובים.

מאיר יצחק הלוי: צריך לייצר מנגנון שהמשרד מעודד אותם אנשים, ולא משנה כרגע אם זה מאכילי חתולים, כי נראה לי שהם בוהים ותוהים בחלל שאף אחד לא מסייע בידיהם.

אופיר כץ: אתם התנגדתם שבוע שעבר לחוק של מיקי זוהר על החמרת ענישה.

אלכס קושניר: אתם התנגדתם בקדנציה הקודמת בדיוק לאותו חוק.

משה גפני: לגבי זיהום הנחלים, אני מבקש לדעת, היות שאנו מכינים גם הצעת חוק בעניין, את עמדת המשרד להגנת הסביבה לגבי הנושא של זיהום הנחלים.

משה גפני: זה תחום שדי הוזנח במשך כל השנים.

משה גפני: האם המשרד להגנת הסביבה תומך בעניין של מניעת זיהום הנחלים?

משה גפני: ואם כן, במה הוא תומך?

משה גפני: הולך להיות יום עיון בעניין הזה וגם הצעת חוק שכמה חברי כנסת אנו מכינים.

קרן יצחקי פרוכטמן: המשרד תומך כמובן בשמירה על ניקיון הנחלים.

משה גפני: לא פילוסופית.

משה גפני: מעשית.

משה גפני: אנו מתקצבים את רשות נחל ירקון ונחל קישון ושיקום שלהם.

משה גפני: נכון להיום אין עוד תוכנית.

אלכס קושניר: רק שני נחלים?

אלכס קושניר: מה עם שאר הנחלים?

קרן יצחקי פרוכטמן: חלק היה במסגרת החלטת ממשלה שתקצבנו בדרום, כ-15 מיליון שקל.

קרן יצחקי פרוכטמן: זה היה בסביבות 2017.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, יש הזנחה של עניין זיהום הנחלים.

משה גפני: זה הולך להיות נושא.

אלכס קושניר: אני בטוח שהנושא הזה, ברגע שהשרה תשמע אותו היא תשים את כובד משקלה בעניין.

משה גפני: זה נושא שהולך לעלות על סדר-היום דרמטית.

ינון אזולאי: מה זה קרן צער בעלי חיים שמתוקצבת פה?

קרן יצחקי פרוכטמן: זו קרן שמטפלת – אנחנו תומכים בבניית תשתיות בארגונים שדואגים לרווחת בעלי החיים.

קרן יצחקי פרוכטמן: המשרד מתקצב אותה.

ינון אזולאי: הנושא של צער בעלי חיים זה המשרד להגנת הסביבה?

קרן יצחקי פרוכטמן: לא.

קרן יצחקי פרוכטמן: בעיקרון משרד החקלאות מתקצב אותם.

קרן יצחקי פרוכטמן: אנחנו מתקצבים את העמותות.

קרן יצחקי פרוכטמן: לא את הנושא של העיקור והסירוס, מה שמשרד החקלאות, אלא הקמת המבנים עצמם, הקמת התשתיות – הכלובים.

אופיר כץ: אני מושך את הרביזיה על הרווחה.

ינון אזולאי: התייעצות סיעתית.

אלכס קושניר: בסדר.

אלכס קושניר: סעיף 26001, המשרד לאיכות הסביבה.

אלכס קושניר: מי בעד? מי נגד?

אלכס קושניר: הצבעה בעד – רוב גדול הסעיף אושר.

אלכס קושניר: הסעיף אושר.

משה גפני: רביזיה.

משה גפני: פנייה 29001

אלכס קושניר: 29001, משרד השיכון.

יפתח עשהאל: פנייה תקציבית להעברת עודפים מסעיף 29 לשנת 2020 ל-2021 על סך 55,011 אלפי ש״ח.

יפתח עשהאל: הפנייה כוללת תוכנית 290102, כלל העודפים בתוכנית הזאת, לפי התפעול והשכר של המשרד.

משה גפני: זה כולל את רמ"י?

יפתח עשהאל: לא.

יפתח עשהאל: לרמ"י יש תקציב נפרד.

יפתח עשהאל: העודף כולל בעיקר את פעילות התפעול, תפעול המשרד ואבטחת מזרח ירושלים, עיקר העודפים, וגם פעולות תומכות דיור.

משה גפני: למה האבטחה של מזרח ירושלים עדיין נמצא במשרד השיכון?

משה גפני: למה זה לא עבר למשרד לביטחון פנים?

משה גפני: למה האבטחה של מזרח ירושלים צריך להיות במשרד שאינו משרד של אבטחה אלא- - -

אלכס קושניר: אין פה גורמים רלוונטיים שיכולים לענות על זה.

משה גפני: משרד השיכון.

אלכס קושניר: בבקשה.

יוסי שבת: אתייחס.

יוסי שבת: הנושא של אבטחת מזרח ירושלים נבחן בכל ממשלה שמתחלפת.

יוסי שבת: לגבי המיקום במשרד הבינוי והשיכון, גם השנה השר אלקין בחן להעביר את זה דווקא למשרד ירושלים ומורשת, אבל זה לא עובר.

משה גפני: השר שלכם זה אלקין?

משה גפני: אה, הבנתי.

אלכס קושניר: חבר הכנסת גפני, זה לא החלטה של הגורם המקצועי אלא של הדרג הפוליטי ולכן השאלה לא רלוונטית.

משה גפני: זה פוליטי, אבטחת משרד ירושלים?

אלכס קושניר: לא, אבל מי שמקבל את ההחלטה זה קובעי מדיניות ולא מבצעי מדיניות.

ינון אזולאי: למה זה קשור למשרד השיכון מבחינת לקבל את ההחלטה?

ינון אזולאי: מה זה קשור, אם זה יהיה דרכם או לא דרכם האבטחה?

ינון אזולאי: הרי כל פעם שאנחנו שואלים משהו באבטחה, ראש ממשלה לדורותיו, ראש הממשלה הרזרבי ושרים – השב"כ מחליט.

ינון אזולאי: מה קרה פתאום פה – אתה אומר שיש אבטלת- - -

אלכס קושניר: למה כשחבר הכנסת ליצמן היה שר השיכון זה היה?

ינון אזולאי: זה עלה פה בשלוש שאלות.

ינון אזולאי: אנחנו שאלנו.

ינון אזולאי: אפילו היתה אופוזיציה חלשה אז, והם לא ידענו - עזרנו להם.

אלכס קושניר: שוב - המסגרת של הדיון לא רלוונטית לשאלה.

משה גפני: זו לא השאלה הנכונה, כי זה עלה לדיון הרבה מאוד פעמים.

משה גפני: מדובר שימצאו את הפתרון להעביר את זה למשרד רלוונטי.

משה גפני: אני שואל שאלה מקצועית – למה זה לא עובר?

משה גפני: לא משהו פוליטי.

יוסי שבת: התקציב השנתי כולו עומד על כ-100 מיליון שקלים.

ינון אזולאי: 55% מתוך זה, זה עודפים?

יוסי שבת: לא, מתוך העודפים יש כ-20 מיליון שקלים, היקף חודשים של סוף שנה.

יוסי שבת: כשאנחנו חותמים על התקשרת, הספק יש לו ההתקשרות עד סוף דצמבר.

יוסי שבת: נניח השנה הזו יש התקשרות לספק שעובד עד סוף דצמבר אבל התשלום מתבצע בינואר, פברואר, מרס, ואלה העודפים שאתם רואים פה.

יוסי שבת: יש פה גם פעילויות תפעול שוטף.

יוסי שבת: אסביר.

אופיר כץ: מה זה מיון עובדים זרים?

יוסי שבת: אסביר.

יוסי שבת: לתקציב משרד השיכון יש שלושה סעיפים: סיוע, פיתוח וכאן התפעול השוטף.

יוסי שבת: בתפעול השוטף אנחנו מדברים על שמירה, ניקיון, ארנונה, מים, חשמל, יועצים, חשבות, ביקורת פנים, מערכות אסטרטגיה של המשרד וכו'.

אופיר כץ: למה בזה יש דחייה לעוד שנה, אם זה משכורות ודברים מהסוג הזה?

יוסי שבת: זה לא שכר של העובדים.

יוסי שבת: נניח, אני עושה התקשרות עם יועץ – נאמר מהיום לשנה הבאה - אני משלם לו רק על דצמבר או על כל מה שלא הספקתי לשלם, אני חייב לתת תקציב לכל השנה בהתאם להתקשרות.

אופיר כץ: איך אתה עושה התקשרות עם יועץ?

יוסי שבת: העודף זה היתרה שלא שילמתי לו.

יוסי שבת: זה עודף מחויב.

יוסי שבת: זה רוחבי, לא רק אצלי.

יוסי שבת: מיון עובדים זרים – אנו מדברים על גבייה מתאגידי כוח אדם לטובת הסינים בגלל שהעובדים הזרים שנכנסים לארץ עושים מבחנים ובדיקות רפואיות ובעצם יש משק סגור שמתקזז בתוך זה.

יוסי שבת: זה חברות שנותנות את השירותים האלה.

אופיר כץ: מה זה הפעלת מערכות מחשוב?

יוסי שבת: יש לנו גם מערכות מידע של המשרד וגם מערכת שעושה בקרה על כל האתרים שהמשרד מנהל וכו'.

יוסי שבת: שני אלה מתנהלים.

יוסי שבת: זה תקציב תפעל שוטף, לא תקציב פיתוח, לא תקציב סיוע.

יוסי שבת: זה כמו יועצים חיצוניים שהמשרד מעסיק.

ינון אזולאי: התייעצות.

אלכס קושניר: ב-12:26 נחזור להצביע.

אלכס קושניר: אני מחדש את הישיבה.

אלכס קושניר: סעיף 09001, משרד השיכון.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: הצבעה בעד – רוב גדול הסעיף אושר.

אלכס קושניר: הסעיף אושר.

משה גפני: רביזיה.

משה גפני: פנייה 30001

אלכס קושניר: פנייה 30001, בבקשה.

דניאל בלנגה: הפנייה התקציבית נועדה להעברת עודפי תקציב בסך של 431,259 אלפי שקלים חדשים למטרות הבאות:

דניאל בלנגה: תכנית 301102 - מנהל ואמרכלות: 91,540 אלפי ש״ח.

דניאל בלנגה: תכנית - 301201 דיור: 118,480 אלפי ש״ח.

דניאל בלנגה: תוכנית 301202 - חטיבת הפרט: 113,815 אלפי ש״ח.

דניאל בלנגה: תכנית 301204 - חטיבת רשויות, ארגונים וקהילה - 61,437 אלפי ₪.

דניאל בלנגה: תכנית 301208 - עידוד עלייה: 44,025 אלפי ש״ח.

דניאל בלנגה: תכנית 301301 - סל קליטה 1,962 אלפי ש״ח.

אופיר כץ: מה זה פתרונות זמניים, מרכזי קליטה?

דניאל בלנגה: מרכזי קליטה זה העולים החדשים, בעיקר בני הפלשמורה.

דניאל בלנגה: כשהם מגיעים לארץ הם נמצאים במרכזי הקליטה כמה שנים עד שהם מתאקלמים.

אלכס קושניר: זמני הכוונה לא פתרון קבע.

אלכס קושניר: הם נמצאים במרכזי הקליטה, ואחר כך- - -

אופיר כץ: זה כמו שיש ליד מרחביה?

אריק אוזן: כן.

אריק אוזן: זה אחד מהמרכזים שאנחנו מפעילים.

אופיר כץ: כמה מרכזים כאלה יש?

אריק אוזן: אם איני טועה, כ-15 מרכזים כרגע שפרוסים מבאר שבע ועד הצפון.

אופיר כץ: כמה זמן הם נשארים שם?

אלכס קושניר: כמנכ"ל משרד הקליטה לשעבר אני מבטיח לך לעשות לך אחר כך השתלמות בנושא.

אופיר כץ: השאלה אם הם נשארים שם לפי כמה שלמדו והם מוכנים לעבור, או אם מבנה הקבע מוכן?

אלכס קושניר: זה לא קשור למבנה הקבע.

אלכס קושניר: יוצאים לחיים הרגילים.

אלכס קושניר: צריכים לשכור דירה, הם לא נמצאים במוסד כל הזמן.

אלכס קושניר: הם נמצאים במרכז הקליטה, עוברים את כל התהליכים.

אופיר כץ: יכול להיות שמשאירים אותם שם כי אין מבנה קבע מוכן?

אריק אוזן: ממרכז הקליטה התחנה הבאה שלהם זה לצאת ולהתאקלם כמו כל אזרח.

אריק אוזן: יש סיוע כמובן.

אלכס קושניר: רוב העולים שמגיעים היום לישראל, מגיעים דרך קליטה ישירה.

אלכס קושניר: אתה מגיע ומהרגע הראשון מתחיל להתאקלם.

אלכס קושניר: יש קבוצות מסוימות של העולים שמגיעים קודם כל למרכזי הקליטה, זה נקרא קליטה מרוכזת – שם הם עוברים כל מיני תהליכים, כולל לימוד השפה העברית.

אלכס קושניר: במידת הצורך גיור וכו', ואחר כך, ברגע שהם מוכנים לצאת לחיים העצמאיים בתוך מדינת ישראל, הם עושים את זה.

אלכס קושניר: לכן זה נקרא פתרון זמני.

אופיר כץ: כמה עולים היו השנה?

אריק אוזן: אנחנו כרגע כ-26,000 עולים מתחילת השנה, 11 חודש.

אריק אוזן: ב-22' השאיפה שלנו היא לחזור למה שהיינו לפני הקורונה, את 2019 סיימנו עם כ-31,000 עולים.

אריק אוזן: אנחנו רוצים לחזור ל-35,000 עולים.

אופיר כץ: לא אמרו שהקורונה תמרצה לעשות עלייה?

אריק אוזן: המוסדות והסוכנות בעיקר ראו גידול מהותי בפתיחת התיקים ובהתעניינות לעלייה.

אריק אוזן: בפועל כנראה בגלל הסגרים שהיו גם במדינות המקור, גם אצלנו, והקושי שהיה להגיע פיזית לארץ, מספר העולים בפועל יחסית ירד.

אריק אוזן: בכל זאת 26,000 עולים.

ינון אזולאי: מה הפילוח שלהם?

אריק אוזן: המדינות העיקריות זה רוסיה, אוקראינה, צרפת, ארצות הברית.

אריק אוזן: יש גידול גם באנגליה.

אריק אוזן: היתה גם עלייה מאתיופיה במסגרת החלטת ממשלה בשנה שעברה.

אריק אוזן: אלה המדינות העיקריות

אופיר כץ: כמה עוד אמורים לעלות מאתיופיה?

אלכס קושניר: זה לא משרד הקליטה.

אלכס קושניר: בסוף כן, אבל הוא לא מקבל את ההחלטות.

אריק אוזן: היתה החלטת ממשלה לפני שבוע שאישרה העלאה של עוד 3,000 ממתינים, כנראה ב-22'.

אריק אוזן: יש שלושה שבועות עד סוף השנה.

ינון אזולאי: כמה זמן הוא נחשב כעולה לסל ההטבות?

אריק אוזן: רוב העולים זה 10 שנים.

אריק אוזן: עולים מאתיופיה זה 15 שנה.

אלכס קושניר: ינון, אעשה לך אחר כך הדרכה.

אלכס קושניר: תשאל לעניין העודפים.

ינון אזולאי: לגבי הפרויקטים בעניין הזהות היהודית, ספר לי עליהם.

ינון אזולאי: אני מדבר על סעיף 4, תוכנית 301204.

אריק אוזן: במסגרת התמיכות שאנו נותנים לרשויות המקומיות יש כמה מבחני תמיכה שנבחנים בהם יש המבחן השוטף שבו אפשר לעשות בעיקר פעילות חברה ותרבות.

אריק אוזן: בגדול, הוא מתוקצב כ-13 מיליון שקל בשנה.

אריק אוזן: חלקו מיועד גם לזהות יהודית.

ינון אזולאי: כמה זה חלקו?

אריק אוזן: קשה לדעת.

ינון אזולאי: 13 מיליון לכל התוכנית הזו?

אריק אוזן: כן.

ינון אזולאי: ל-26,000 עולים אתה נותן 13 מיליון לתרבות, לשילוב- - -

אריק אוזן: בתוך התמיכה ברשויות מקומיות זה המבחן שהוא מאפשר את הפעילות החברתית בקהילה.

ינון אזולאי: אתה לא יודע להסביר מה זה הזהות היהודית?

אריק אוזן: אני יכול לבקש מהמשרד.

אלכס קושניר: זה סיורים, הרצאות.

אלכס קושניר: הרבה דברים.

אריק אוזן: הבקשות מוגשות על-ידי הרשויות המקומיות.

ינון אזולאי: כשאדם יוצא ממרכז הקליטה, יש לו סיוע לרכוש דירה?

ינון אזולאי: לא מדבר על שכר הדירה.

ינון אזולאי: אם רוצה לרכוש, יש לו סיוע?

ינון אזולאי: כספי.

ינון אזולאי: לא בהטבות, במשכנתא, בהלוואות, במענקים יותר מאשר אנחנו מקבלים כאזרחים רגילים?

אריק אוזן: יוצאי אתיופיה כשהם יוצאים ממרכזי הקליטה יש להם אפשרות למענק לרכישת דירה.

ינון אזולאי: לאו דווקא יוצאי אתיופיה.

ינון אזולאי: עולי צרפת, ברית המועצות?

אריק אוזן: שאלת לגבי היציאה ממרכז קליטה.

אריק אוזן: זה בעיקר האוכלוסייה שאנחנו מדברים עליה.

ינון אזולאי: אם צרפתי רוצה להגיע למרכז קליטה, הוא לא מגיע?

אריק אוזן: זה כמעט לא קורה.

ינון אזולאי: מבחינתו או כי המדינה לא מקבלת אותו?

אלכס קושניר: זה הרבה מאוד שנים.

אלכס קושניר: יש מודל של קלטה ישירה, ורוב העולים המוחלט שמגיע לישראל, מגיע במודל הזה של קליטה ישירה.

ינון אזולאי: יש מעקב אחרי שמקבלים סל שליטה, כמה זמן הוא צריך להישאר בארץ?

אריק אוזן: כן.

אריק אוזן: בודקים כל חודש מול משטרת הגבולות.

אריק אוזן: מי שיוצא מהארץ, עוצרים לו מייד את הסיוע.

משה גפני: למה יש כל כך הרבה עודפים?

אלכס קושניר: הוא לא שונה מאחרים.

אופיר כץ: שכר דירה למקצבי דיור לקשישים, מה התקציב של זה?

אופיר כץ: מה היה שנה שעברה לעומת השנה?

אופיר כץ: ואם תוכל לתת דוגמה מבחינת הפריסה, איפה זה נמצא.

אריק אוזן: התקציב של מקבצי דיור לקשישים העולים הוא כ-400, 415 מיליון שקל בשנה.

אופיר כץ: מי מפעיל את זה?

אריק אוזן: עמידר מפעיל את זה מול היזמים.

אריק אוזן: אם אני זוכר נכון, כ-13,000 קשישים בכל הארץ.

אלכס קושניר: 17,000 קשישים.

אלכס קושניר: אולי אני טועה ואריק צודק.

אלכס קושניר: עבדנו ביחד.

אלכס קושניר: אני זוכר 17,000.

אופיר כץ: שכר למלגות סטודנטים, זה כל עולה שמגיע זכאי לזה?

אריק אוזן: יש קריטריונים מבחינת גיל, מבחינת ההשכלה, הוותק.

אריק אוזן: התקציב השנתי הוא 47 מיליון שקל בשנה.

אופיר כץ: 15 בתים ישראליים – מה זה ובאילו מדינות זה קיים?

אלכס קושניר: אענה בקצרה.

אלכס קושניר: אני לא מוכן שנעשה על כל משרד עכשיו לימוד מחדש.

אלכס קושניר: 15 בתים ישראליים זה גופים שמטפלים בתושבים חוזרים פוטנציאליים שנמצאים בחו"ל ורוצים לחזור.

אלכס קושניר: הפריסה היא צפון אמריקה, מערב אירופה, מזרח אירופה.

אלכס קושניר: ישראלים שנמצאים שם ורוצים לחזור.

ינון אזולאי: לא משנה כמה שנים הוא שם.

אלכס קושניר: גם שנה.

אלכס קושניר: ההטבות שלו כאן בישראל תלויות בוותק.

אלכס קושניר: מפעילים את זה עובדים שלנו.

ינון אזולאי: התייעצות סיעתית.

אלכס קושניר: נחזור ב-12:41 להצביע.

אלכס קושניר: אני מחדש את הישיבה.

אלכס קושניר: 30001, מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: הצבעה בעד – רוב גדול הסעיף אושר.

אלכס קושניר: הסעיף אושר.

ינון אזולאי: רביזיה.

ינון אזולאי: אנחנו מצטרפים לרביזיות.

ינון אזולאי: פנייה 33001

אלכס קושניר: 33001, משרד החקלאות.

גלעד קריב: העברת עודפי תקציב משנת 2020 לשנת 2021 בסכום של 397,643 אלפי ₪ עיקר העודפים נוצרו על-ידי היקף פעילות מקצועית של המשרד הנמשכת מעל שנה קלנדרית, השקעות רב-שנתיות, מחקרים רב-שנתיים, בינוי תשתיות ניקוז ותמיכות לחקלאים.

אופיר כץ: מה זה פעולות מקצועיות?

גלעד קריב: פעולות מקצועיות של תוכנית 330102, פעולות מקצועיות משרד החקלאות לרבות פעולות של השירותים הווטרינריים, רכישת חיסונים, בינוי שהמשרד מבצע, דוחות שיש למשרד.

גלעד קריב: חיסונים – חיסונים שהשירותים הווטרינריים רוכשים, כדי לחסן.

גלעד קריב: לצורך העניין, חיסון נגד מחלת הפה והטלפיים, לעופות וכו'.

ינון אזולאי: מה המשרד הזה שונה משאר המשרדים שאין בו ההוצאות השוטפות?

ינון אזולאי: אין לכם הוצאות שוטפות?

גלעד קריב: ההוצאות שהשוטפות של המשרד נמצאות בתוכנית 330102.

גלעד קריב: זו התוכנית הראשונה של הפנייה שכוללת גם את ההוצאות השוטפות של המשרד וגם הפעילות.

ינון אזולאי: כלומר רק ניסחו את זה אחרת.

גלעד קריב: כן.

גלעד קריב: הוצאה שוטפת לפעילות, היא כוללת גם את ההוצאה של המשרד וגם את הפעילות.

אופיר כץ: ב-2, תוכנית זו כוללת את כל ההוצאות והתקשרויות הרכש, ציוד ושירותים של מינהל המחקר החקלאי על מכוני המחקר השונים שלו.

אופיר כץ: מה זה מכוני המחקר?

אופיר כץ: כמה כאלה יש?

סיון ינקוביץ: מינהל המחקר החקלאי עוסק במחקר חקלאי בהרבה מאוד תחומים.

סיון ינקוביץ: יש לו מכוני מחקר בתחומים שונים – מכון למחקר בנושא אחסנת תוצרת, מכון לקרקע ומים, מכון צומח, מכון בעלי חיים.

סיון ינקוביץ: יש לו מכונים גם בבית דגן וגם בנגב ובנווה יער בצפון.

סיון ינקוביץ: סך הכול יש כ-6 או 7 מכונים כאלה.

אופיר כץ: בסעיף הבא, מבצע מחקרים בתחום החקלאות בשיתוף מכוני מחקר נוספים.

אופיר כץ: מה זה הנוספים?

אופיר כץ: זה לא מה שמנית עכשיו?

גלעד קריב: הכוונה בתוכנית הזו היא לקרן המדען הראשי, שנמצאת בתוך משרד החקלאות שהיא תומכת בגופי מחקר לרבות- - -

אופיר כץ: למה לא כתוב קרן המדען הראשי?

גלעד קריב: כי בתוכנית יש עוד הרבה תמיכות מעבר לתמיכות במו"פ חקלאי – יש גם תמיכות ניקוז, תמיכות בביטוח וכדומה.

גלעד קריב: מעבר למדען הראשי נמצא בתוכנית הזאת תמיכה באזורי מו"פ אזוריים.

סיון ינקוביץ: מינהל המחקר החקלאי מבצע לפעמים מחקרים משותפים, עם למשל מכון ויצמן או הפקולטה לחקלאות.

סיון ינקוביץ: הרבה פעמים יש מחקרים ששותפים להם חוקרים ממספר גופי מחקר בארץ.

אופיר כץ: סעיף 3, מה זה מענקי מחקר ופיתוח?

אופיר כץ: למי הולכים המענקים האלה?

אופיר כץ: לאנשים פרטיים?

אופיר כץ: גופים?

סיון ינקוביץ: למוסדות מחקר, שזה יכול להיות גם מינהל המחקר החקלאי, יכול להיות גם אוניברסיטאות, הפקולטה לחקלאות, מכון ויצמן, אוניברסיטת חיפה, באר שבע.

סיון ינקוביץ: יש גם מחקרים שמבוצעים במרכזי מחקר ופיתוח האזוריים שנמצאים בפריפריה.

אופיר כץ: מה זה תמיכות למועצות אזוריות?

סיון ינקוביץ: זה בעיקר תמיכות של מענקי פיתוח הכפר.

סיון ינקוביץ: פה ב-2020 מדובר בעיקר בתשלומים שבוצעו בגין נהלי תמיכות שפורסמו בשנים שלפני כן.

סיון ינקוביץ: היו פה למשל מענקים להקמת גני שעשועים במרחב הכפרי, תוכניות אב.

אלכס קושניר: כי זה חקלאות ופיתוח הכפר.

אלכס קושניר: זה שם המשרד.

אלכס קושניר: בבקשה.

אופיר כץ: צער בעלי חיים – מה זה כולל?

סיון ינקוביץ: מתוקף שני חוקים - אחד, חוק צער בעלי חיים, מניעת התפשטות של בעלי חיים משוטטים.

סיון ינקוביץ: שם בעיקר מבוצעים נהלי תמיכה שמבוצעים דרך הרשויות המקומיות, תמיכה במימון עיקור וסירוס של חתולים משוטטים.

סיון ינקוביץ: התוכנית השנייה זה מתוקף חוק הסדרת הפיקוח על כלבים, ששם מבוצעות תוכניות מאוד דומות רק על כלבים ולא על חתולים.

אופיר כץ: יש לכם איך לפקח על זה?

סיון ינקוביץ: הרשויות מדווחות מספרית, על כמות העיקורים והסירוסים שהם מבצעים, וכנגד זה הם מקבלים את התשלומים של המשרד.

ינון אזולאי: כלומר יודעים כמה חתולים היו להם ב-2021 וכמה יהיו ב-2022.

סיון ינקוביץ: לא, המעקב הוא על כמות העיקורים והסירוסים.

סיון ינקוביץ: יש שם ניטור של כמות של חתולים משוטטים, אבל זה לא ההתניה בתמיכה.

סיון ינקוביץ: זה לא קשור לעודפים.

סיון ינקוביץ: זה קשור לפעולות פיקוח ומחקר שנעשו.

סיון ינקוביץ: זה לא העודפים האלה.

משה גפני: אסור לפי ההלכה לסרס חתולים.

משה גפני: הצבענו נגד.

משה גפני: אז הרב אליהו אמר לכולם להצביע נגד.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, לגבי מכון וולקני, איפה עומד העניין הזה?

סיון ינקוביץ: הוא משרד מתוקצב כמו כל משרד ממשלתי.

משה גפני: היו בעיות עם מכון וולקני.

משה גפני: זו שאלה אחת.

משה גפני: שאלה שנייה, לגבי מפוני גוש קטיף, מתי יסתיים העניין הזה, ולא נראה פה עוד ועוד העברה?

משה גפני: העניין לא מסתיים.

משה גפני: ושאלה אחרונה לגבי הנושא של השמיטה – היות שאנו נמצאים בשנת שמיטה, מה משרד החקלאות עושה בעניין?

ינון אזולאי: אחדד - לגבי גוש קטיף, אנו רואים פה עדיין פיצויים שלא שולמו.

ינון אזולאי: זה עובר משנה לשנה.

ינון אזולאי: מתי יגיעו סוף-סוף לבתי הקבע שלהם?

ינון אזולאי: השאלה השנייה, לגבי השמיטה, היה כסף – היה אמור גם בתקציב הזה להוסיף, עבור החקלאים שומרי השמיטה, וחוץ מזה יש גם ביטוח של החקלאים שנמצאים גם בתוכנית שיזמו יחד – אז היה סגן השר יצחק כהן דרך משרד החקלאות שהיה כסף לעניין הזה.

ינון אזולאי: איפה זה עומד?

סיון ינקוביץ: נתחיל במינהל המחקר החקלאי.

סיון ינקוביץ: הגירעון התקציבי שהיה במינהל המחקר החקלאי בשנים הקודמות הוסדר בבסיס התקציב ל-21' ו-22'.

סיון ינקוביץ: נכון לעכשיו כל הבעיות התקציביות שהיו להם, נפתרו.

סיון ינקוביץ: הנושא סודר, תוקצב, אין בעיות.

סיון ינקוביץ: לעניין מפוני גוש קטיף, מדובר בשאריות אחרונות של טיפול.

סיון ינקוביץ: זה אמור להסתיים ברובו בשנה הבאה.

סיון ינקוביץ: עיקר העודפים שנוצרים זה בגין הסכמי העתקה של מוסדות ציבור, מוסדות גדולים שלוקח זמן הבינוי שלהם.

משה גפני: המון זמן.

סיון ינקוביץ: נכון, אבל זה הרבה לפני עוד משרד החקלאות.

ינון אזולאי: כתוב: תקציב המיועד לתשלום לפיצויים.

ינון אזולאי: כמה מתוך זה תקציב המיועד לפיצויים?

סיון ינקוביץ: מעט.

סיון ינקוביץ: אולי מיליון או 2 מיליון.

סיון ינקוביץ: הרוב זה הסכמי העתקה.

סיון ינקוביץ: שמיטה – יש לנו גם נהלי תמיכות למשביתים שמשביתים מאמונתם, שומטים את הקרקע והם יקבלו תקציב בשנה הבאה – זה יוצא שנת התקציב הבאה, 22'.

ינון אזולאי: כמה כסף הוקצה לזה?

סיון ינקוביץ: יש מספר נהלים.

סיון ינקוביץ: יש גם משביתים מאמונתם.

סיון ינקוביץ: יש גם משתלות עצי פרי- - -

אלכס קושניר: אפשר מספר?

גלעד קריב: הוקצה עבור המשביתים סך של 102 מיליון ₪.

אופיר כץ: לגבי הרפורמות הצפויות בענף החקלאות, מה שראינו שלא נכנס להסדרים, בשוק הביצים, הפירות והירקות – איך המשרד נערך אל מול החקלאים?

אופיר כץ: יש תקציב מיוחד שאתם הולכים לשים שם?

אופיר כץ: משהו שאתם הולכים להתייחס לאירוע הגדול הזה?

סיון ינקוביץ: זה לא רלוונטי לעודפים, אבל במסגרת הצעת התקציב שאושרה בכנסת לשנים 21', 22' אושרו גם תקציבים לתמיכות ישירות במגדלים כנגד התמיכות העקיפות והמכסים שהוסרו, ותוקצבו גם תקציבים למענקי השקעות בחקלאות, למחקר ופיתוח.

אופיר כץ: כמה תקציב תמיכה בחקלאים?

סיון ינקוביץ: גם מענקי השקעות זה תמיכה בחקלאים.

אלכס קושניר: משרד האוצר, אפשר לקבל מספר?

גלעד קריב: לגבי התמיכה הישירה, המספר נגזר מכנות הדונמים, והחקלאים שייגשו לנוהל התמיכה.

גלעד קריב: המספר שכרגע נמצא, אם אנו מסתכלים על כל הפוטנציאל, שזה 4.2 מיליון דונם, אנו מדברים על 100 שקל פר דונם ממוצע, 420 מיליון ₪ בשנה בהבשלה מלאה.

ינון אזולאי: התייעצות.

אלכס קושניר: מצביעים ב-12:59.

אלכס קושניר: אני מחדש את הישיבה.

אלכס קושניר: 33001, משרד החקלאות.

אלכס קושניר: מי בעד? מי נגד?

אלכס קושניר: הצבעה בעד – רוב גדול הסעיף אושר.

אלכס קושניר: הסעיף אושר.

ינון אזולאי: רביזיה.

ינון אזולאי: פנייה 34001

אלכס קושניר: 34001, משרד האנרגיה.

עידו מור: הפנייה לשימוש בעודפי תקציב לשנת 2021, סעיף 34, משרד האנרגיה.

עידו מור: תכנית 343002: משרד האנרגיה - תפעול פעולות - 19,122 אלפי ש״ח.

עידו מור: תכנית 343003: משרד האנרגיה - יחידות מקצועיות - 122,211 אלפי ש״ח, תכנית 343102 : מינהל האדמה והים - תפעול ופעולות - 17,254 אלפי ש״ח.

אלכס קושניר: שאלות.

אופיר כץ: מה זה תשלומי שכר דירה?

אופיר כץ: שכר דירה של מי?

עידו מור: אלה תשלומים שניתנים במקרה של משרד האנרגיה למינהל הדיור הממשלתי על כך שהם משתמשים בנכסים.

אופיר כץ: איך לא ראינו את זה במשרדים אחרים?

אופיר כץ: מה יוצא דופן פה?

אסף וקסלר: זה קורה בכל משרדי הממשלה.

אסף וקסלר: זה לא חריג.

אסף וקסלר: יכול להיות שלא פורט על זה כי היו היקפים יותר משמעותיים בפעילויות אחרות.

אסף וקסלר: במקרים כאלה מפרטים את ההוצאות העיקריות שבגינן יש עודפים.

אופיר כץ: מה זה חידושי תוכנה מול ספקיות בחו"ל?

עידו מור: מדובר בפעילות שוטפת שנדרשת לתפעול המשרד בהיבטי מחשוב, כולל רכישת תוכנות ומינויים הנדרשים מול חברות תוכנה, בין השאר עם חברות בחו"ל.

אופיר כץ: זה גם משהו שיש בכל משרד?

אסף וקסלר: על-פי רוב, כן.

אסף וקסלר: זה תלוי בהיקפים.

אסף וקסלר: ככל שזה היקף יותר משמעותי מהעודפים של המשרד, אנחנו מציינים את זה.

אסף וקסלר: אם זה רכיב מאוד זעיר ופחות משמעותי מהיקף העודפים, זה לא בהכרח יפורט.

אופיר כץ: אז פה יש הרבה יותר שכר דירה והתחייבויות עם ספקים בחו"ל של תוכנה?

אסף וקסלר: תלוי מתי אתה חותם על החוזה ובגין איזה עוד נושאים נוצרו העודפים.

אופיר כץ: למה זה רק משרד האנרגיה?

אופיר כץ: הנגשת העבודה מהבית בעקבות הסגרים והחשש – רק במשרד הזה העובדים חששו?

אלכס קושניר: יכול להיות שרק פה יש עודפים, ואין באחרים.

אלכס קושניר: אם זה לא עלה, כנראה שלא.

משה גפני: מה במשרדים אחרים במקרה של הנגשת העבודה – זה מה שאופיר כץ שואל.

ראפת דיבסי: משרד האנרגיה החליט לשלם את התשלומים עבור חידושי התוכנה ועבור הנגשת ההתחברות מחוץ למשרד, רק לאחר סיום הפרויקט.

ראפת דיבסי: רצינו לוודא שכל העובדים יכולים להתחבר בו זמנית ושאין לנו בעיה לחבר את העובדים, רק לאחר קבלת כל האישורים הנדרשים החלטנו לשלם לספק.

ראפת דיבסי: זה קרה בשנת התקציב 2021 ולא בשנת 2020.

ינון אזולאי: תוכנית 343003, משרד האנרגיה, היחידות המקצועיות.

ינון אזולאי: משבר הקורונה פגע ביכולת של הזוכים במענקים לעמוד באבני דרך.

ינון אזולאי: למה זה אמור לפגוע בקורונה, התוכנית צריכה לפגוע באלה שהשקיעו?

ראפת דיבסי: אנחנו מדברים פה על פרויקטים להתייעלות באנרגיה גם בתעשייה וגם ברשויות המקומיות.

ראפת דיבסי: כידוע משבר הקורונה פגע בתעשייה ובמפעלים שלא יכלו בתקופת הקורונה לעבוד, ונקלעו למשברים כלכליים שהעדיפו להשקיע את הכסף שלהם לפעילות השוטפת ופחות להתייעלות אנרגטית.

ראפת דיבסי: לכן רוב המפעלים בחרו כן לקבל הלוואות ולהשקיע בעבודה השוטפת, ורק לאחר ההקלות שנבעו ממשבר הקורונה התחילו לחזור לפרויקטים של התייעלות.

ראפת דיבסי: לכן בשנת 2020 רוב התעשייה לא הסכימה לעשות פרויקטים של התייעלות, רק בשנת 2021.

ינון אזולאי: אתם נותנים להם מענקים על זה?

ראפת דיבסי: נותנים להם מענקים על התייעלות באנרגיה.

ינון אזולאי: אם הייתם נותנים להם, הם היו עושים.

אלכס קושניר: זה תמיד מאצ'ינג.

אלכס קושניר: גם התעשייה צריכה להשקיע.

אלכס קושניר: הם העדיפו לקחת את הכסף למקומות אחרים.

ינון אזולאי: זה 50-50?

ראפת דיבסי: תלוי באיזה פרויקטים.

ינון אזולאי: לגבי המעבר לסולרי - יש פה בתקציב העברה תקציבית של עידוד לאותם בתים שרוצים לעבור?

ינון אזולאי: לפני שבועיים היה פה משרד האנרגיה ואמר שיש, ואני לא רואה שיש פה משהו – אני מדבר לא על התעשייה אלא על הבתים הפרטיים.

ינון אזולאי: איך אנחנו מעודדים אותם?

ינון אזולאי: אם יש תקציב שלא נוצל, שאנחנו מעבירים אותו ל-22'.

ראפת דיבסי: בתקציב 2020 לא היו פרויקטים למגזר הביתי, ותקציב 21' ו-22' יש לנו תוכנית מענקים להתייעלות באנרגיה גם בתעשייה, גם ברשויות מקומיות.

ראפת דיבסי: כרגע אנחנו מדברים רק על עודפים 2020.

ראפת דיבסי: לא היה משהו שקשור למגזר הביתי.

ינון אזולאי: 19' היה?

ינון אזולאי: כי 19' זה עובר ל-20'.

ינון אזולאי: כלומר זו שנה ראשונה שאתם עושים את זה.

ראפת דיבסי: כן.

אלכס קושניר: ויש לברך על כך.

אופיר כץ: באותו עניין, דיברו איתי הרבה מושבניקים לגבי המכסות של החשמל הסולרי, שגם אחרי שקיבלו את האישור – נאמר שקיבלו את האישור ב-2021 מגיעים אליהם רק ב-23', 24', אלה התאריכים שקובעים להם, כי אין מספיק אנשים שיבואו לחבר.

אופיר כץ: כלומר יש שתי בעיות – גם מגבילים מבחינת הכמות – 2 דונם, וגם כשמקבלים כבר את האישור, דוחים אותם לשנתיים קדימה.

אופיר כץ: לא אינטרס שלנו כן לקדם את זה?

עידו מור: הנושא הזה הוא לא סוגיה תקציבית.

עידו מור: אם אתה רוצה שנביא את המידע הזה, זה מידע שקיים אצל רשות החשמל.

עידו מור: הוא נוגע לסוגיה של תוכנית הפיתוח וסוגיה תעריפית שלא קשורה לתקציב משרד האנרגיה באופן ספציפי.

אלכס קושניר: אשלים – היה פה דיון לפני שבוע וחצי שיזמתי בנוגע למעבר לאנרגיה ירוקה והחסמים.

אלכס קושניר: במסגרת הדיון הועלו הרבה מאוד חסמים שנמצאים בחברת החשמל וברשות החשמל.

אלכס קושניר: אני כרגע מכין קרקע כדי לקיים דיון נוסף ספציפי על הסוגיה הזאת, לעשות זום אין.

אלכס קושניר: זה באמת לא קשור למשרד האנרגיה אלא לחסמים אחרים.

אלכס קושניר: נחזור לזה.

אלכס קושניר: זה לא שייך לתקציב משרד האנרגיה.

אלכס קושניר: זו חברה ממשלתית.

ינון אזולאי: אתם צופים עלייה במחירי החשמל בחורף 22'?

עידו מור: תעריף החשמל נקבע על-ידי רשות החשמל.

עידו מור: יש לה עצמאות, היא לא כפופה למשרד האנרגיה או לכל גוף אחר מבחינת מעורבות בתעריפים.

ינון אזולאי: אין לכם השפעה על חברת החשמל?

עידו מור: יש השפעה על חברת החשמל באמצעות תוכנית הפיתוח ובאמצעות התנאים שנקבעים ברשיון שלה ברשות החשמל, ושרת האנרגיה יכולה לקבוע חלק מהדברים האלה אבל כאמור זה לא השפעה תקציבית.

אופיר כץ: מענקי המדען הראשי – מה זה?

ראפת דיבסי: משרד האנרגיה משקיע במו"פ לחברות חלוץ והדגמה, חברות בזנק ואקדמיה.

ראפת דיבסי: המשרד משקיע בכל שנה לפתח את משק האנרגיה.

ראפת דיבסי: גם פה מי שקיבל את המענקים, לא הצליחו להתקדם במחקרים שלהם, אז נוצרו עודפים.

אופיר כץ: מה זה התייעלות אנרגטית במגזרים השונים?

ראפת דיבסי: מה שאמרתי קודם – ההתייעלות האנרגטית במפעלים וברשויות המקומיות, בתעשייה בעיקר.

אלכס קושניר: התייעצות סיעתית.

אלכס קושניר: השאלות הסתיימו.

אופיר כץ: אני רוצה לשאול ואתה לא נותן לי.

אלכס קושניר: רוצים התייעצות סיעתית או לא?

אופיר כץ: אבל לא סיימתי את השאלות שלי.

אלכס קושניר: אז אני מצביע עכשיו.

אופיר כץ: אתה לא מאפשר לי לשאול על הנושאים שבתוך ההעברות.

אלכס קושניר: כרגע לא.

אופיר כץ: ביקשתי הסבר ולא נתת לי.

אלכס קושניר: אתם רוצים להצביע עכשיו או התייעצות סיעתית?

אופיר כץ: התייעצות סיעתית.

אלכס קושניר: חוזרים ב-13:14.

אלכס קושניר: אני מחדש את הישיבה.

אלכס קושניר: ביקשו התייחסות יועצת משפטית – שני משפטים.

אלכס קושניר: נצביע.

משה גפני: חבר הכנסת אופיר כץ שאל שאלות והיושב-ראש לא נתן לו.

משה גפני: זה אפשר?

אופיר כץ: ביקשתי הסבר על סעיפים שבתוך ההעברות.

ינון אזולאי: אדוני היושב-ראש, אנחנו מבקשים חוות דעת, אם אפשר לחכות לחוות דעת של היועצת המשפטית, שתביא חוות דעת.

אלכס קושניר: נצביע, נגיש רביזיה.

אלכס קושניר: אם תהיה בעיה, נפתור.

אלכס קושניר: תהיה רביזיה בכל מקרה.

אלכס קושניר: הצבעה.

אלכס קושניר: 34001.

אלכס קושניר: מי בעד? מי נגד?

אלכס קושניר: הצבעה בעד – רוב גדול הסעיף אושר.

אלכס קושניר: הסעיף אושר.

ינון אזולאי: רביזיה.

ינון אזולאי: פנייה 36001

אלכס קושניר: 36001, תעסוקה.

אביעד שוורץ: הבקשה נועדה להעברת עודפים משנת תקציב 2020 לשנת התקציב 2021 בסכום של 360,101 אלפי שקלים.

אביעד שוורץ: זה כולל תוכניות תפעול, רגולציה, סבסוד- - -

אופיר כץ: אפשר לפרוטוקול לשמוע חוות דעת משפטית?

אופיר כץ: נעשה לנו עוול.

אלכס קושניר: אנחנו ממשיכים.

אלכס קושניר: קדימה.

אביעד שוורץ: זה כולל תוכניות התפעול של המשרד, יחידות של רגולציה, מחקר ואכיפה, מעונות יום, עידוד תעסוקת אוכלוסיות, שירות תעסוקה, הכשרה מקצועית, הכשרת נוער, הכשרת הנדסאים וטכנאים, ומינהלת השירות אזרחי לאומי.

אלכס קושניר: שאלות.

משה גפני: מה זה סבסוד שעות ילדי הורים עובדים ומעונות יום, משפחתונים וצהרונים?

אביעד שוורץ: זה התוכנית של מעונות היום, ששם מתוקצב הסבסוד למעונות יום.

משה גפני: אם לאשתי יש ילד שצריך להיות במעון, ואני חבר כנסת – אני יכול לקבל סבסוד?

משה גפני: מי לא יכול לקבל סבסוד?

משה גפני: אשה עובדת.

אביעד שוורץ: מבחני התמיכה שונו השנה.

אביעד שוורץ: יש עד 1 בינואר 2022, זה עדיין לפי המבחנים הקודמים.

אביעד שוורץ: מ-1 בינואר יש דרישה ששני בני הזוג יעבדו.

אביעד שוורץ: היום צריך שהאם תעבוד ושבן הזוג או יעבוד או ילמד- - -

משה גפני: ואם הבעל סטודנט?

אביעד שוורץ: תלוי במספר השעות, אבל יש מספר שעות מינימלי שגם בן הזוג נדרש או ללמוד או לעבוד.

משה גפני: אם הוא סטודנט?

אביעד שוורץ: אם הוא לומד לפחות 24 שעות, אז כן.

משה גפני: ואם הוא לומד בישיבה?

אביעד שוורץ: לא.

משה גפני: מה זה שונה?

אביעד שוורץ: זה מוכוונות לתעסוקה.

אביעד שוורץ: ההגדרה היתה- - -

משה גפני: אם הוא לומד סינית עתיקה באוניברסיטה 24 שעות, מה יהיה?

אלכס קושניר: ענית על השאלה.

אלכס קושניר: אתה לא צריך להשיב.

אלכס קושניר: שלומית, בבקשה.

אופיר כץ: לפני שאת עונה, אני רוצה להסביר מה היה.

אופיר כץ: היינו בסעיפים של העברות תקציביות, עודפים.

אופיר כץ: בתוך הסעיפים יש הסבר, למה מתבצעת ההעברה.

אופיר כץ: היו לי כמה שאלות שרשמתי לפני כן.

אופיר כץ: סך הכול 4 שאלות על נושאים.

אופיר כץ: שאלתי אולי 2 או 3, היושב-ראש הפסיק אותי ואמר שאני לא יכול לשאול יותר.

אלכס קושניר: אני מקציב זמן מסוים לשאילת השאלות.

אלכס קושניר: השאלות שנשאלות פה הן שאלת כלליות על סעיפים שנמצאים בתוך החוק.

אלכס קושניר: מדובר בהעברת עודף תקציבי מחויב ולא להעברה בין התקנות ובין התוכניות.

אלכס קושניר: לכן צריך למסגר את הדיון.

שלומית ארליך: אם יש שאלות שנוגעות לגוף ההעברה, שעוסקות בהעברה, שאתה רוצה לקבל את המידע, אתה צריך לקבל את המידע.

שלומית ארליך: לפי מה שאני מבינה, התקיים דיון בהעברה בכל אחת מהן, דיון מעמיק.

אופיר כץ: לא דיברתי על העברות הקודמות אלא על ההעברה הספציפית של המשרד הזה לפני כן, שאלנו את כל השאלות- - -

אלכס קושניר: אאפשר לך להמשיך לשאול שאלות לפני הצבעה על הרביזיה על הסעיף הזה, אבל מעכשיו אין שום שאלה שלא קשורה להעברה עצמה.

אלכס קושניר: בבקשה – השאלה של חבר הכנסת גפני שנשאלה פה לא רלוונטית.

אלכס קושניר: אין יותר שאלות לא רלוונטיות.

משה גפני: אתה מבקש עודף על שהות ילדי הורים עובדים במעונות יום.

אלכס קושניר: קיבלת תשובה.

אלכס קושניר: הלאה.

ינון אזולאי: 34101, סבסוד שהות ילדי הורים עובדים במעונות יום, משפחתונים וצהרונים.

ינון אזולאי: האגף למעונות יום – לא קראת אז אני אקרא את זה - האגף למעונות יום עוסק בפיתוח ובפיקוח על שירותים המסייעים להורים עובדים ובסבסוד שהותם של ילדים בגיל הרך במעונות יום, במשפחתונים ובצהרונים.

ינון אזולאי: כמו כן, עוסק האגף ברישוי ופיקוח על מעונות יום, משפחתונים וצהרונים, הדרכה והכשרה של כוח אדם המועסק בהם וכן בתקצוב בינוי מעונות יום חדשים.

ינון אזולאי: האם יש אפליה בין ילדים ערבים לילדים יהודים/ חרדים לגבי שעות הנדרשות בעבודה אצל שני בני ההורים?

אביעד שוורץ: לגבי מנגנון הסבסוד- - -

ינון אזולאי: האם יש אפליה או אין?

אביעד שוורץ: יש החלטת ממשלה משנת 2012 שקובעת שאם ערבייה תהיה זכאית לסבסוד גם אם היא עובדת 24 שעות ללא הפחתה בדרגות שנעשות- - -

ינון אזולאי: הוא אומר שיש אפליה.

אלכס קושניר: זו החלטת ממשלה מ-2012.

ינון אזולאי: ברגע שאתה אומר שזה משנת 2012 - אין בעיה.

ינון אזולאי: עכשיו שעשית שינוי כדי להפלות, למה לא משווים באפליה הזאת?

אלכס קושניר: לא קשור לעודף תקציבי.

אלכס קושניר: שאלה הבאה.

ינון אזולאי: בתוכנית 363002, פרסום ומחשוב – פרסום, כמה כסף מתוקצב מתוך זה לפרסום וכמה מתוך זה הולך לפרסם במגזר הערבי ובמגזר החרדי?

אנסטסיה הראל: לפרסום ב-2020 תוקצב סביב 8 או 10 מיליון שקל בכל הזרוע.

אנסטסיה הראל: פילוח של ערבים וחרדים – אבדוק ואחזיר תשובה.

ינון אזולאי: אם אני רוצה להצביע על עודפים, אני רוצה לדעת כמה מתוך זה.

ינון אזולאי: זה דבר פשוט.

אביעד שוורץ: זה לא מתוך העודפים.

אביעד שוורץ: מתוך התקציב הרגיל.

אביעד שוורץ: מתוך העודפים זה סכום קטן מאוד.

ינון אזולאי: חשוב לי לדעת, שתחזרו אלינו עם תשובות כמה יש מתוך הפרסום בכלל ובתוך זה.

ינון אזולאי: תוכנית 364201, עידוד תעסוקה, אוכלוסייה יהודית ומעוטות השתתפות.

ינון אזולאי: אני מבקש לדעת, כמה כסף מתוך זה מוקצה לאוכלוסייה הערבית וכמה לאוכלוסייה החרדית בעידוד תעסוקה?

ינון אזולאי: יש תוכנית לעידוד תעסוקה שנקראת 417, 418- - -

אביעד שוורץ: זה לא נמצא כאן – זה במשרד הכלכלה, בסעיף 38.

אביעד שוורץ: פה יש מרכזי הכוון שיש גם לאוכלוסייה הערבית, גם לאוכלוסייה החרדית.

אביעד שוורץ: התקצוב הוא כ-60 מיליון למרכזי הכוון לאוכלוסייה ערבית וכ-40 וקצת מיליון לאוכלוסייה החרדית.

ינון אזולאי: איך החלוקה שלהם הולכת?

ינון אזולאי: מבחינת כמות אוכלוסייה?

אביעד שוורץ: כל מרכז מוקם בהתאם לאוכלוסייה.

אביעד שוורץ: המרכזים החרדים קיימים - יש פחות.

אביעד שוורץ: איפה שיש יותר אוכלוסייה חרדית, וערבית בהתאם.

ינון אזולאי: המדינה הציבה לתוכנית של ההכשרה המקצועית עד 100,000 איש, ובפועל הצליחה להכשיר רק 25,000.

אביעד שוורץ: בפנייה הזו זה רק תקציב רגיל – לא קשור לתקציב קורונה.

ינון אזולאי: ולגבי דמי אבטלה, שלומדים בהכשרה המקצועית, עכשיו יקוזז ב-30%, מינואר 22'.

אביעד שוורץ: התשלום הוא לא תחת הסעיף הזה.

אביעד שוורץ: זה משהו שנבחן, הסוגיה שהוצפה שמ-22' לא יהיה הקיזוז למי שלומד בהכשרה מקצועית שאינה ברשימה.

ינון אזולאי: כי בפועל חסר לנו.

אביעד שוורץ: אני מאמין שיימצא פתרון בזמן הקרוב.

ינון אזולאי: מינהל השירות האזרחי לאומי.

ינון אזולאי: יש פה 58,306.

ינון אזולאי: ממה זה נובע, השירות האזרחי, העודף הזה?

ינון אזולאי: מה לא נוצל בו?

אביעד שוורץ: השירות האזרחי עובד לפי שנות לימוד.

אביעד שוורץ: לא לפי שנה תקציבית.

אביעד שוורץ: בתוך היחידה של השירות הלאומי-אזרחי מתוקצב תקנים של אוכלוסייה ערבית וחרדית, אנשים עם מוגבלות מתוקצבים על-ידי השירות הלאומי עצמו ולא על-ידי הגופים שמפעילים.

אביעד שוורץ: לרוב הגוף שמעסיק בן או בת שירות, צריך לממן את העלות של בת השירות.

אביעד שוורץ: לעומת זאת בחלק מהאוכלוסיות המימון נעשה על-ידי הרשות לשירות לאומי אזרחי.

ינון אזולאי: היא מממנת אותם?

ינון אזולאי: נותנת להם ישירות – לא דרך עמותה מתפעלת?

אביעד שוורץ: זה נעשה דרך העמותות אבל לא דרך הגוף המפעיל.

אלכס קושניר: למה נוצר העודף?

אלכס קושניר: כי זה לא שנה תקציבית אלא שנת לימודים.

אלכס קושניר: הלאה, שאלה הבאה.

אופיר כץ: 3642014, פעילות להגדלת שיעורי תעסוקה - מה זה?

אביעד שוורץ: זה תוכניות שמיועדות לאוכלוסיות מרכזי הכוון תעסוקתי.

אביעד שוורץ: יש שם תוכניות להנדסאים, למשל, לחרדים.

אביעד שוורץ: זה מרכזים שפזורים בתוך הרשויות.

אביעד שוורץ: יש מגוון תוכניות, יש גם מרכזים לאנשים עם מוגבלות, תמיכה במעסיקים, התאמות עבור העסקת אנשים עם מוגבלות.

אביעד שוורץ: יש פה מגוון תוכניות.

אופיר כץ: סעיף אחריו – שיעור התעסוקה המקבל המטפל בקהל דורשי עבודה בלשכות הפזורות ברחבי הארץ.

אופיר כץ: זה לא משהו חדש, נכון?

אביעד שוורץ: נכון.

אופיר כץ: איך נוצר האגף הזה?

אביעד שוורץ: זה התיאור באופן כללי.

אביעד שוורץ: זה התיאור של מה זה הגוף הזה.

אביעד שוורץ: הסיבות של העודפים - יש תוכניות חוצות שנות תקציב, למשל מעגלי תעסוקה, מקבלי הבטחת הכנסה.

אופיר כץ: יותר נכון לרשום לא את השורה הזאת שזה התפקיד אלא לרשום שזה עבור מבנים, שיפוץ.

אביעד שוורץ: בכל תוכנית עדיף לכתוב תיאור של מה זה הגוף, מה זה התוכנית באופן כללי לפני שאני צולל להסבר על העודפים הקונקרטיים וממה הם נוצרו.

אופיר כץ: הכשרות מקצועיות למבוגרים – כמו מה וכמה כאלה נתתם ב-2021?

אביעד שוורץ: נעשתה תוספת משמעותית מקופסרות הקורונה.

אביעד שוורץ: זה לא כלול פה.

אביעד שוורץ: פה זה רק עודפים ותוכניות רגילות, וגם פה, בגלל שהכשרות מקצועיות נמשכות מספר חודשים לרוב, הרבה פעמים התשלום חוצה שנת תקציב, כלומר תוכניות שהתחילו ב-2020 ועד שכל המימוש שלהם מגיע התשלום בדרך כלל נעשה לפי אבני דרך במהלך התוכנית.

אביעד שוורץ: לפעמים גם חלק מהתוכניות כולל השמה, אז התשלום האחרון נעשה אפילו- - -

אופיר כץ: כמה הכשרות כאלה יש בשנה?

אביעד שוורץ: זה מחולק לסוגים שונים של הכשרות.

אביעד שוורץ: יש הכשרות שהן מתוקצבות על-ידי המשרד במלואן.

אביעד שוורץ: יש שוברים שהוא נותן לפרט ואומר לו: אתה תלמד במוסד פרטי ואני אשלם את שכר הלימוד בשבילך.

אופיר כץ: הכול ביחד, מה סדר גודל?

אביעד שוורץ: אלפים - בשנת 2020 זה קצת קשה כי יש החלוקה בין הקורונה לתקציב הרגיל, אבל בשנת 2019 למעלה מ-10,000, אם אני זוכר – 12,000, 13,000 איש קיבלו.

ינון אזולאי: בעידוד תעסוקה של הקורונה – לא נמצא פה בעודף?

אביעד שוורץ: לא.

ינון אזולאי: עידוד תעסוקה, לגבי הערכה של אבטלה, גיל 45, ואז אמרנו שמי שפחות מגיל 45 יהיה אנשים עם מוגבלויות להוציא להם קול קורא, נוהל תמיכות למעסיקים – לאנשים עם מוגבלויות, והיה גם אנשים שפחות מגיל 45, שאמרנו שגם להם נוציא.

אביעד שוורץ: הנוהל יצא, הוא פתוח.

אביעד שוורץ: אתה יכול להיכנס לאתר.

אביעד שוורץ: זה מכספי הקורונה.

אופיר כץ: סעיף 7.

אופיר כץ: אוכלוסיית היעד של מערך הכשרת הנוער לגילאי 15 ומעלה.

אופיר כץ: כמה כאלה הצלחתם להכשיר, מה התקציב של זה, ולמה אנחנו מגיעים לעודפים במקרה הזה?

אביעד שוורץ: זה בתי ספר מקצועיים לנוער.

אביעד שוורץ: יש כ-10,000 תלמידים שלומדים בבתי ספר תחת זרוע עבודה.

אביעד שוורץ: אלה בתי ספר מקצועיים טכנולוגיים.

אביעד שוורץ: יש בתי ספר טכנולוגיים של משרד החינוך ויש בתי ספר תחת זרוע עבודה ששם נעשות הכשרות מקצועיות, שהתעודה שניתנת בסוף היא תעודת מקצוע כמו למבוגרים.

אביעד שוורץ: למשל, יש בית ספר כזה בירושלים, חושן, יש בתי ספר צמודי מפעל - יש בצפון- - -

אופיר כץ: כמה בתי ספר כאלה יש?

אביעד שוורץ: בין 30 ל-40, אם אני זוכר נכון.

אביעד שוורץ: יש כ-10,000 תלמידים.

אביעד שוורץ: כמה עשרות בתי ספר.

אופיר כץ: תקצוב המכללות, 8.

אופיר כץ: איזה סוג של מכללות?

אופיר כץ: כמה כאלה יש?

אופיר כץ: ומה התקציב של המכללות?

אביעד שוורץ: המכללות הטכנולוגיות זה תעודת הנדסאי, זה לימודים של בין שנתיים אם זה לימודי יום ושלוש שנים אם זה לימודי ערב.

אביעד שוורץ: יש כ-30,000 הנדסאים, מי שלומד בשנה.

אביעד שוורץ: זה מחולק על פני 30 מכללות, יש גפ נשים חרדיות שלומדות בסמינרים – זה בנפרד.

אביעד שוורץ: יש עוד כ-30 סמינרים שמלמדים את זה.

אביעד שוורץ: התקצוב של הסמינרים, חלק נעשה מפה וחלק ממה שראיתם בתוך האוכלוסיות.

אביעד שוורץ: זה כסף בבסיס.

אופיר כץ: לפי מה תקצוב המכללות?

אביעד שוורץ: יש תעריף שונה, לכל סטודנט, לכל מגמה.

אביעד שוורץ: יש חלק מהכספים, בגלל שהרוב חוצה שנת לימוד.

אביעד שוורץ: סך הכול תקציב לתקצוב המכללות ב-21' קרוב ל-430.

אופיר כץ: תודה.

ינון אזולאי: התייעצות.

אלכס קושניר: חוזרים ב-13:37.

אלכס קושניר: אני מחדש את הישיבה.

אלכס קושניר: סעיף 36001, התעסוקה.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: הצבעה בעד – רוב גדול הסעיף אושר.

אלכס קושניר: הבקשה אושרה.

ינון אזולאי: רביזיה.

ינון אזולאי: פנייה 37001

אלכס קושניר: משרד התיירות, בבקשה.

נעם דן: הפנייה נועדה להעביר עודפים מחויבים משנת 2020 בהיקף של כ-157 מיליוני שקלים עבור התוכניות הבאות:

נעם דן: תוכנית המינהלה – כ-9 מיליוני ₪, עבור ההוצאות שחוצות שנה קלנדרית, כמו תשלומי אבטחה, עובדי מחשוב במיקור חוץ, רשיונות לצורך הפעלת שירותי מחשוב ותשלום עבור חברות בארגונים בין-לאומיים.

נעם דן: תוכנית הכשרת כוח האדם ושירותי תיירות בישראל – כ-8.7 מיליוני ₪.

נעם דן: במסגרת תוכנית זו המשרד תומך ברשויות מקומיות על-מנת שייצרו אירועי תוכן תיירותיים.

נעם דן: עיקר העודפים נובעים מכך שהתקשרויות מול הרשויות המקומיות טרם הושלמה ההתחשבנות בגינן בשנת 2020.

נעם דן: תוכנית השיווק – במסגרת תוכנית זו מתוקצבת פעילות השיווק של המשרד בארץ ובחו"ל.

נעם דן: בשנת 2020 המשרד עלה פעולות שיווק גם בחודשיים הראשונים, בינואר-פברואר, לפני פרוץ משבר הקורונה, וגם ערך פעולות שיווק לשימור התודעה הישראלית בקרב מדינות בעולם.

נעם דן: בנוסף, עשה קמפיינים ירוקים ופעילות חדשה באיחוד האמירויות בעקבות הסכמי אברהם.

נעם דן: בנוסף, במסגרת תוכנית זו המשרד תומך במארגני תיירות נכנסת – יש נוהל מארגני תיירות נכנסת שתומך בשימור עובדים ובהוצאות שיווק שלהם.

נעם דן: תוכנית תכנון, פיתוח, אסטרטגיה ומדיניות – כ-18 מיליוני שקלים.

נעם דן: קיימות התקשרויות שחוצות שנה קלנדרית עם מהנדסים שבוחנים פרויקטים מלונאיים במסגרת חוק עידוד השקעות הון.

אלכס קושניר: שאלות.

ינון אזולאי: לגבי תוכנית 37102, בדוברות – זה גם פרסום?

קרן הודיה שפר: לא.

קרן הודיה שפר: דוברות זה כמו שלכל משרד ממשלתי יש דובר – אתה מביא את תודעת מה שהמשרד עושה לתקשורת.

קרן הודיה שפר: זה לא קשור לתוכנית השיווק שלנו.

ינון אזולאי: בפרסום אני מבין שסגרו איתו חוזים לשנה הבאה, אבל מה בדוברות?

קרן הודיה שפר: למשל, יש התקשרות עם יפעת, שזה יש לכל משרד ממשלתי שסוקרת לך את כל הדיווחים שיש על משרד בתקשורת.

קרן הודיה שפר: משרד התיירות לא עובד עם חברת- - - הוצאות מאוד מינוריות לדוברות.

אלכס קושניר: התשובה ברורה.

אלכס קושניר: שאלה הבאה.

ינון אזולאי: מה זה החברה לארגונים בין-לאומיים?

קרן הודיה שפר: WTO.

קרן הודיה שפר: זה ארגון התיירות הלאומי של האו"ם.

קרן הודיה שפר: אנחנו חברים בוועדה שם, ישראל מאוד דומיננטית בוועדת התיירות.

קרן הודיה שפר: אנחנו מקבלים מהם נתונים שמשמשים אותנו במחקרים.

קרן הודיה שפר: זה עזר לנו מאוד במשבר הקורונה.

קרן הודיה שפר: צריכים לשלם דמי חבר - כמו שמשלמים ל-OECD.

קרן הודיה שפר: זה יוצא באזור 600,000 שקל.

קרן הודיה שפר: ל-OECD זה כ-80,000.

ינון אזולאי: מיקור חוץ – זה רק עובדי מחשוב?

קרן הודיה שפר: כן.

ינון אזולאי: תוכנית 370208, בתוכנית זה שיווק של ארגונים, מופעים.

קרן הודיה שפר: זו תוכנית הכשרת כוח אדם.

קרן הודיה שפר: מי שמפעיל אותה זה מינהל חוויית התייר.

ינון אזולאי: אני מסתכל במה שפירטתם בבקשת הגשת עודפים ממשרד התיירות.

קרן הודיה שפר: האירועים פה מבוצעים על-ידי הרשויות המקומיות.

קרן הודיה שפר: הרעיון הוא להעשיר את חוויית התייר.

אופיר כץ: כל הרשויות?

קרן הודיה שפר: יש קריטריון, כי זה נוהל תמיכה שאנחנו מפרסמים בכל שנה, נוהל מפורסם גם בתקשורת, גם באתר של המשרד.

אופיר כץ: יש עדיפות לרשויות חלשות יותר, עם למ"ס נמוך יותר או פריפריאליות?

קרן הודיה שפר: לא.

קרן הודיה שפר: ההעדפה היא לרשויות שהן בהכרח בפריפריה, כי הרעיון הוא לעודד לינה.

קרן הודיה שפר: טבריה, צפת.

קרן הודיה שפר: אנחנו מעדיפים אירועים רחוקים, 80 ק"מ, 120 ק"מ מהמרכז.

נעם דן: למשרד התיירות יש הגדרה של ערי ליבה תיירותיות, ששם נמצאות בעיקר ערי התיירות שנמצאות בפריפריה כמו טבריה, אילת, מועצה מקומית אילות, מצפה רמון.

אופיר כץ: גם לתל-אביב אתם נותנים מענקים כאלה?

קרן הודיה שפר: לא.

קרן הודיה שפר: הם לא יכולים להגיש לנו כי הרעיון הוא שאנשים יתרחקו מהמרכז, זה מיועד לתיירות פנים – שאנשים ילונו במקום כי לינה זו צריכת התיירות הכי גדולה ומשמעותית שיש כלכלית.

ינון אזולאי: כלומר גם אם נסתכל על ישובים באזור הצפון, דרום שיש להם צימרים – זה גם נחשב לינה.

קרן הודיה שפר: אנחנו לא באמת בודקים לינה אבל הרעיון הוא להרחיב- - -

ינון אזולאי: יש פה השתלמויות של מורי הדרך.

ינון אזולאי: למה צריך?

ינון אזולאי: הרגתם אותם.

ינון אזולאי: אין להם שום פיצוי מהקורונה.

ינון אזולאי: למה שוב מורי דרך?

ינון אזולאי: מה אתם עושים איתם?

ינון אזולאי: אנחנו יודעים את הבעיה עם ההשתלמויות האלה.

קרן הודיה שפר: אלה התקשרויות משנת 2020.

קרן הודיה שפר: חלק מהם, בחינות של מורי דרך.

קרן הודיה שפר: עדיין מורי דרך נבחנים.

קרן הודיה שפר: יש כ-700 בכל מועד.

קרן הודיה שפר: אנשים עדיין מבקשים לחדש את רשיון מורה דרך שלהם.

קרן הודיה שפר: אגב, עכשיו הם הגישו בקשה לדחיית האגרה – הם צריכים לשלם אגרה של איזה 200 שקל ואנחנו בשיתוף משרד האוצר פטרנו אותם.

קרן הודיה שפר: אבל כן עדיין זו פעילות ערה.

ינון אזולאי: צריך שהיא תהיה, אב במצב של היום אני לא יודע אם יש מורי דרך לצערנו במצב שלהם בקורונה.

קרן הודיה שפר: אני מסכימה.

קרן הודיה שפר: נקווה לטוב.

ינון אזולאי: הגשתי על זה דיון מהיר – מקווה שניפגש שם.

אופיר כץ: כמה עזבו את הענף?

קרן הודיה שפר: יש כ-8,000 מורי דרך עם רשיון.

קרן הודיה שפר: אנחנו לא יכולים לדעת בפועל מי הלך לעבוד במשהו אחר.

אופיר כץ: כמה לא ביקשו לחדש?

אלכס קושניר: זה רשיון לכמה זמן?

קרן הודיה שפר: כל שנתיים הם צריכים לחדש.

אלכס קושניר: אז תבדקו בבקשה בין 2019 ל-2012, כמה לא חידשו.

אלכס קושניר: תעשו 2018 – 2020, 2019 – 2021.

אלכס קושניר: נתון שייתן לנו אינדיקציה.

ינון אזולאי: תוכנית 370316, פעולות שיווק תיירות.

ינון אזולאי: תיאור התוכנית היא פעולות שהמשרד עושה בארץ ובחו"ל.

ינון אזולאי: איך אתם עושים את השיווק?

ינון אזולאי: פרסומי?

קרן הודיה שפר: החלק הארי של הפעילות הזו היא לעידוד תיירות נכנסת.

קרן הודיה שפר: יש לנו 23 נציגויות בעולם, חלק על-ידי שליח- - -

אופיר כץ: מה מדינות היעד שאנחנו רוצים להביא, ששם מתבצע השיווק?

קרן הודיה שפר: אנחנו פועלים ב-23 מדינות.

קרן הודיה שפר: מדינות המקור העיקריות זה אירופה, אנגליה, צרפת.

אופיר כץ: מה עם המדינות של הסכמי אברהם?

קרן הודיה שפר: בשנת 2020 התחלנו את החדירה המסיבית.

קרן הודיה שפר: קמפיין מאוד גדול.

קרן הודיה שפר: השתתפנו באקספו.

קרן הודיה שפר: אנחנו לוקחים חברת שיווק מקומית באמירויות כדי שתעשה לנו את פעילות השיווק.

קרן הודיה שפר: זה בדרך כלל שלב שאנחנו עושים לפני שאנחנו מחליטים לשלוח שליח של מדינת ישראל לשם.

קרן הודיה שפר: רוצים לראות אם יש פוטנציאל לשוק.

אופיר כץ: יש עד כמה שאתם מבינים?

קרן הודיה שפר: ככל הנראה כן, אבל זה מה שחברת השיווק תעזור לנו לראות.

ינון אזולאי: אתם עושים פעולת השיווק גם בארץ?

נעם דן: כן.

נעם דן: זה עבור תיירות פנים, כמו הקמפיין לאיים ירוקים שנעשה במהלך הקורונה כדי לעודד תיירות פנים בים המלח ובאילת.

ינון אזולאי: כשאתם מעודדים תיירות פנים ועושים - זה גם נכון לחו"ל, לאו דווקא בארץ – אתם עושים את זה אני מאמין גם בעיתונות וגם במדיה הדיגיטלית.

ינון אזולאי: כמה מתוך זה אתם מקדישים בציבור הערבי, בציבור החרדי?

ינון אזולאי: אני עובר על העיתונות החרדית.

ינון אזולאי: לוקה בחסר.

קרן הודיה שפר: אנחנו כן משקיעים.

ינון אזולאי: נשמח לקבל את הנתונים.

אלכס קושניר: יהיה פה דיון עם לפ"מ, על הנושא הזה.

אלכס קושניר: שלחתי להם מכתב כדי לראות את הפילוח גם בין המגזרים וגם בשפות השונות של פרסומים של כל הממשלה – לא רק של משרד התיירות.

ינון אזולאי: סעיף 370405, תכנון ופיתוח אסטרטגי ומדיניות - אתם נותנים פה שירות לייעוץ והחזר מע"מ.

ינון אזולאי: זה ניתן לאלה שבאים כביכול מחו"ל?

קרן הודיה שפר: אנחנו מהווים מעין צינור – למדינת ישראל יש התקשרות עם מרכז הבהאיים.

נעם דן: למשרד ישראל יש הסכם כבר מ-1987 עם מרכז הבהאי, הם מבצעים פה פיתוח תשתיות תיירות בחיפה ובעכו על חשבונם.

נעם דן: במסגרת ההסכם אנו מחזירים להם את הוצאות המע"מ.

ינון אזולאי: אני תושב עכו, עברתי שם, הייתי מטייל שם הרבה.

אלכס קושניר: ינון, אתה כל פעם אומר: אני תושב עכו, אני תושב פה, אתה נמצא בכל מקום כל הזמן.

אלכס קושניר: לפני כמה דקות אמר שהוא תושב אשדוד.

משה גפני: יפה שהוא נמצא בכל מקום.

אלכס קושניר: נכון.

אופיר כץ: מה זה 370208 – פעולות ביקורת המבוצעות על-ידי המשרד - ביקורת למי?

קרן הודיה שפר: יש פה גם התקשרות – אנחנו עושים דירוג וולונטרי של בתי מלון, התקשרות של כמה שנים, אנחנו כל פעם וולונטרי נכנסים לעוד בתי מלון שמסכימים לדירוג וולונטרי.

נעם דן: דירוג מלונות, 3 כוכבים, 4 כוכבים, 5 כוכבים.

נעם דן: זו תוכנית שנועדה לשפר את חוויית התייר ונועדה להעלות את השירות והאיכות של שירותי התיירות בארץ לרבות המלונות.

קרן הודיה שפר: זו חברה אירופאית שעושה את זה, זכתה במכרז.

אופיר כץ: סעיף 4, פרויקטים שמקבלים מענקים.

אופיר כץ: מה זה?

קרן הודיה שפר: יש החוק לעידוד השקעות הון.

קרן הודיה שפר: זה בתקציב הרשאה להתחייב – הוא לא פה.

קרן הודיה שפר: אנחנו מפרסמים נהלים כל שנה, וכשיזמים מגישים בקשות יש לנו מהנדסים ואדריכלים שצריכים לבדוק את הבקשות האלה לפני שזה עולה לדיון במינהלת השקעות.

נעם דן: זה מכוח חוק עידוד השקעות הון.

נעם דן: מדינת ישראל משלמת 20% מההשקעה של מלונות, למעט תל-אביב והרצליה.

ינון אזולאי: כלומר כל מקום שבונים היום.

אופיר כץ: ואם יהיה מקום ליד תל-אביב והרצליה שגם נחשב מרכז?

אופיר כץ: הגדרתם את זה כתל-אביב והרצליה?

נעם דן: זו המפה האזורית.

קרן הודיה שפר: בת ים מקבלים.

קרן הודיה שפר: זה נקרא מפת אזורי עדיפות לאומית.

קרן הודיה שפר: היא מתחדשת כל חמש שנים להערכתי מכוח חוק לעידוד השקעות הון.

אופיר כץ: אם ברעננה ובהוד השרון גם מישהו רוצה לבנות מלון.

אופיר כץ: מרוויח 20%?

קרן הודיה שפר: לדעתי זה רק הרצליה ותל-אביב מחוץ למפה.

משה גפני: יש עוד משהו תיירותי שמקבל החזר מע"מ כמו הבהאיים?

קרן הודיה שפר: תיירים פטורים ממע"מ.

נעם דן: יש כל שירותי התיירות – מארגני תיירות נכנסת ומלונות, הפטור ממע"מ- - -

משה גפני: בונה בניין או תשתית כלשהי.

נעם דן: לא, אבל למשרד התיירות יש נוהל של פיתוח תשתיות תיירות, וכל רשות מקומית או גופים כמו רשות הטבע והגנים שרוצים לפתח פרויקט תיירותי, יכולים להגיש במסגרת הנוהל ולקבל מענקים במסגרת הנוהל.

נעם דן: הבהאיים לא יכולים להגיש.

משה גפני: וזה שמגיש, מקבל את המע"מ חזרה?

נעם דן: מקבל מענק.

אלכס קושניר: הוא שאל על המע"מ – האם יש פה עוד גופים חוץ מהבהאיים שמקבלים?

נעם דן: הוצאות המע"מ ניתנות למול אותן פיתוח תשתיות תיירות שהבהאיים מבצעים בעכו ובחיפה.

נעם דן: הם מקבלים את זה כהחזר מע"מ - הדת הבהאית, אחת ההגבלות שלה, שהם לא יכולים לקבל מענקים או תרומות, באופן כללי.

נעם דן: לכן ההסכם שנחתם ב-1987 – זה החזר מע"מ על הוצאות הפיתוח בלבד.

ינון אזולאי: התייעצות סיעתית.

אלכס קושניר: חוזרים ב-13:56 להצביע.

אלכס קושניר: אני מחדש את הישיבה.

ינון אזולאי: אגב, משרד התיירות, אומרת פה חברת הכנסת יעל רון בן משה שיש גם במזרע אתר של הבהאיים.

אלכס קושניר: 37001, משרד התיירות.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: הצבעה בעד – רוב גדול הסעיף אושר.

ינון אזולאי: רביזיה.

אלכס קושניר: תודה רבה, הבקשה אושרה.

אלכס קושניר: תודה רבה, הישיבה נעולה.