ועדת הבריאות, כנסת 24, פרוטוקול מספר 29, 2021-12-01 10:00

עידית סילמן: בוקר טוב לכולם.

עידית סילמן: היום יום שלישי כ"ח בכסלו התשפ"ב, נר שלישי של חנוכה.

עידית סילמן: אשרינו.

עידית סילמן: 1 בדצמבר 2021 למניינם.

עידית סילמן: אני מתכבדת לפתוח את ועדת הבריאות של הבוקר בנושא "צווי בידוד בית" שהובאו לאישורי הוועדה.

עידית סילמן: כפי שכולנו יודעים, מדינת ישראל מתמודדת בימים האלה עם זן חדש של הקורונה, ולכן ממשלת ישראל החליטה על מספר צעדים והחלטות במטרה להגן על בריאות הציבור ולמנוע התפשטות הווריאנט החדש.

עידית סילמן: לפנינו הובאו לאישור על-ידי מנכ"ל משרד הבריאות שני צווים שכבר פורסמו ונכנסו לתוקף בשל נימוק הדחיפות: צו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש) (בידוד בית והוראות שונות) (הוראת שעה) (תיקון מס' 10) (תיקון מס' 2), תשפ"ב-2021; וצו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש) (בידוד בית והוראות שונות) (הוראת שעה) (תיקון מס' 13), תשפ"ב-2021.

עידית סילמן: אנחנו נבקש בדיון היום לשמוע מנציגי משרד הבריאות.

עידית סילמן: בוקר טוב לאילנה, ראש מטה בריאות הציבור במשרד הבריאות, בוקר טוב.

אילנה גנס: בוקר טוב.

עידית סילמן: נבקש לשמוע מנציגי משרד הבריאות על הצווים ועל משמעותם, על הנימוקים הספציפיים לקביעתם, אורך התקופה שהם יהיו בתוקף וכלל המשמעויות שיהיו מהם.

עידית סילמן: מובן מאליו שלצווים האלה יש משמעות לא פשוטה עבור כולנו.

עידית סילמן: אנחנו מודעים לזה, ובמיוחד לעוסקים בענפים מסוימים.

עידית סילמן: לכן הוועדה תבקש לשמוע את עמדת אנשי המקצוע והמוזמנים מקרב הציבור שההגבלות משפיעות עליהם.

עידית סילמן: אני מדגישה שמה שעומד לנגד עינינו כוועדת בריאות הוא שמירה על בריאות הציבור.

עידית סילמן: זה הדיון הראשון בתיקונים לצו בידוד בית שמקיימת ועדת הבריאות.

עידית סילמן: חשוב לי להדגיש בפני משרד הבריאות שהוועדה מצפה שזה יפעל בהתאם להוראות סעיף 20ז לפקודת בריאות העם ויביא לאישור הוועדה כל תיקון לצו הבידוד שהפרתו היא עבירה, ולא משנה אם הוא מקל, לשיטת הממשלה, או מחמיר.

עידית סילמן: כי אנחנו יודעים שהיו כאן שינויים.

עידית סילמן: אני רואה חשיבות רבה בקיומו של פיקוח פרלמנטרי ודיון ציבורי בהסדרים השונים שבצו בידוד בית.

עידית סילמן: בשביל זה אנחנו נמצאים כאן בוועדת הבריאות של הכנסת שהוקמה כדי להיות עוגן פרלמנטרי שמרכז בכנסת את כל נושא הבריאות.

עידית סילמן: אילנה, ראש מטה בריאות הציבור, משרד הבריאות, בבקשה.

אילנה גנס: בוקר טוב.

אילנה גנס: אני אשמח אם אפשר יהיה להעלות את המצגת שלי, בבקשה.

אילנה גנס: אני אתייחס בעיקר לחלקים המקצועיים האפידמיולוגיים שמסבירים את השיקולים לשינויים בצו.

עידית סילמן: גם להסביר, בסופו של דבר, לאזרחים מה זה אומר הלכה למעשה – איך סופרים את הימים, שתהיה הבנה של הדברים.

אילנה גנס: בוודאי.

אילנה גנס: התיקונים בצו הנוכחי נובעים משינויים שחלו בשבוע האחרון בעקבות זיהוי וריאנט מסוג אומיקרון.

אילנה גנס: זה וריאנט שאני אספר עליו קצת, לפחות מהמידע שאנחנו יודעים.

אילנה גנס: ללא ספק, הזיהוי שלו גם בעולם וגם הריצוף שלו במדינת ישראל מכניס אותנו לכוננות מוגברת ולחששות שעדיין אין לנו תשובות עליהם.

אילנה גנס: לכן כרגע ההחמרות שאתם רואים בצו בידוד בית באות לצד הרבה מאוד החמרות גם בתקנות נוספות: הגבלות יציאה, פיקוח טכנולוגי, בידוד במלוניות ועוד כהנה וכהנה.

אילנה גנס: מדובר בווריאנט שהתגלה בפעם הראשונה רק לפני שבוע בדיוק על-ידי ברל בויץ' בלונדון.

אילנה גנס: למה הווריאנט הזה מדאיג אותנו כל כך?

אילנה גנס: חשוב לציין שגם אנחנו במדינת ישראל לאורך כל תקופת המגפה בתקופה האחרונה עושים ריצוף קבוע של כל הווארינטים.

אילנה גנס: כל הדגימות החיוביות מגיעות למעבדות איסוף גם כאן בארץ, ואנחנו כל הזמן רואים שינויים גנטיים שחלים בנגיף הזה שרובם לא מקפיצים אותנו כי הם וריאציות או תת-וריאציות של זנים שלא היה בהם עד עכשיו משהו מדאיג.

אילנה גנס: למה הווריאנט הזה מדליק נורה אדומה, והרבה מאוד מדינות בעולם נקטו צעדים חריפים מאוד כדי לצמצם כניסה והתפשטות של הווריאנט הזה לשטחן?

אילנה גנס: יש לו מספר מאפיינים ביולוגיים חריגים מאוד.

אילנה גנס: אנחנו רואים שיש לו הרבה מאוד מוטציות שחלק גדול מהן נמצאות על מעטפת חלבון שזה גם אתר קישור של נוגדנים בגוף שלנו, וזה מה שמייצר את התגובה החיסונית בעקבות קבלת החיסון.

אילנה גנס: לכן ברגע שאנחנו רואים מוטציות זה מעלה בנו חשד גם ברמה הביולוגית כשאנחנו בוחנים את הווריאנט הזה במעבדה הפוטנציאל שלו לפגוע ביעילות החיסון ולעקוף את מנגנון ההגנה שהגוף שלנו ייצר בעקבות החיסון.

אילנה גנס: ראינו שינויים דומים במספרים מאוד קטנים גם בווריאנטים קודמים: ראינו אותם באלפא, בביתא וגם בדלתא.

אילנה גנס: שם היה בין שינוי אחד לשלושה שינויים של מוטציות, ופה אנחנו רואים 15 מוטציות באותו חלבון על אתרי קישור שהם קריטיים לנוגדנים שהגוף שלנו מייצר.

אילנה גנס: לכן זה מה שמדליק לנו נורה אדומה ומגדיר אותו מאוד חריג במאפיינים שלו.

אילנה גנס: אנחנו רואים שגם גנטית השינויים שהוא עבר הם יחסית מעטים, ולכן זה אומר שזה ממש וריאנט חדש.

אילנה גנס: זה לא תת זן של כל מה שהכרנו קודם לכן, אלא וריאנט שונה לחלוטין ממה שראינו עד עכשיו.

אילנה גנס: דבר נוסף שמדאיג אותנו מאוד – אנחנו רואים ריצופים ראשונים של הווריאנט הזה מדרום אפריקה, ומה שאתם רואים מולכם במצגת מתאר את ההתפשטות המהירה של הווריאנט הזה בדרום אפריקה.

אילנה גנס: הפיק הכחול שבא בקו ישר כמעט של 90 מעלות כלפי מעלה זה זינוק שמדגים לנו שתוך שבועיים הווריאנט הזה הפך להיות ב-75% מכלל הדגימות והריצופים שמבוצעים בדרום אפריקה, והוא דחק את דלתא שהוא הזן הנפוץ גם אצלנו.

אילנה גנס: כלומר אנחנו מבינים בוודאות שמדובר בווריאנט שהוא הרבה יותר מדבק בהשוואה לדלתא שראינו קודם.

אילנה גנס: אם תוך שבועיים הייתה לו היכולת לדחוק את דלתא הצדה במרבית הריצופים זאת תמונה מאוד מדאיגה שמעידה על פוטנציאל התפשטות והידבקות הרבה יותר גבוה לעומת מה שהכרנו.

אילנה גנס: אנחנו בקשר רציף עם הרבה מדינות בעולם, כולל עם דרום אפריקה.

אילנה גנס: בשיח שעשינו אתמול עם שר הבריאות בדרום אפריקה למדנו נתונים שמדאיגים אותנו מאוד.

אילנה גנס: אנחנו רואים עלייה במספר המקרים המאומתים שם שגדלה פי שבעה תוך שבועיים, זמן ממש קצר; עלייה של פי ארבעה בתמותה שגם היא מאוד מדאיגה; מספר המאושפזים גדל במחוז ספציפי שאנחנו יודעים שיש בו התפשטות נרחבת של הווריאנט הזה.

אילנה גנס: תוך שבועיים מספר האשפוזים גדל ב-330%, כלומר כנראה יש כאן גם אלמנט של אלימות משמעותית יותר.

אילנה גנס: כל זה לאור תמונת מצב שיותר ממחצית מהאוכלוסייה היא מחלימה.

אילנה גנס: אחוז המחוסנים שם נמוך, הוא נע בסביבות 30%-20%, וגם פרוטוקול החיסון שלהם הוא מנה אחת.

אילנה גנס: לכן מבחינתנו כמות האוכלוסייה המחוסנת שם היא לא גדולה כל כך.

אילנה גנס: זה עוד יותר מדאיג.

אילנה גנס: כשאנחנו רואים התפשטות נרחבת ומהירה כל כך במדינה שאחוז המחלימים שם הוא גבוה.

אילנה גנס: גם בעולם אנחנו רואים התפשטות מאוד מהירה.

אילנה גנס: נכון לאתמול בלילה קרוב ל-200 מקרים מדווחים במדינות עולם שונות תוך שבוע מאז שזיהינו את הרצף הזה.

אילנה גנס: כל המדינות שמרצפות תוך יומיים – תסתכלו על תמונת מצב – נכון להיום 64 מדינות כבר דיווחו שהווריאנט הזה קיים אצלן, עדיין במספרים מאוד נמוכים.

עידית סילמן: זאת אומרת כשאת מדברת על 64 מדינות – ואני כן אומרת את זה כי זה נכון לדיון שמתקיים כאן כי אנחנו מדברים על בידוד – אנחנו הולכים לסגור אנשים שמגיעים מבחוץ – אז מדובר כמעט בכל העולם.

עידית סילמן: זאת אומרת הווריאנט הזה נמצא כמעט בכל מקום.

אילנה גנס: עדיין התפוצה היא מאוד נמוכה, כך אנחנו מקווים.

עידית סילמן: נכון.

עידית סילמן: אבל אנחנו גם לוקחים בחשבון שלא כולם מחוסנים שם חיסון שלישי כמו במדינת ישראל; חלקם בחיסון ראשון כמו במדינות אפריקה, חלקם חיסון שני.

עידית סילמן: לכן יש איזושהי דאגה.

עידית סילמן: לכן כשאנחנו מדברים על התפשטות הנגיף במדינות אחרות אנחנו מדברים על 64 מקומות שאנחנו יודעים שהוא נמצא שם.

אילנה גנס: כן.

אילנה גנס: לפי מידע שיש גם אצלנו וגם במדינות העולם מתוך חקירות אפידמיולוגיות של אותם מקרים שרוצפו, מרביתם כן קשורים לחוזרים מחו"ל.

אילנה גנס: כלומר אלה עדיין לא מקרים של תחלואה מפושטת באותה מדינה, אלא מקרים שמקושרים לחוזרים מדרום אפריקה וממדינות נוספות.

עידית סילמן: הדגשתי את זה כי תישאר השאלה למה נגביל את כולנו בבידוד ולא נייצר ממדינות מסוימות שהן ירוקות יותר או אדומות יותר.

עידית סילמן: אזאנחנו אומרים שהתמונה כרגע היא שיש 64 מדינות שהווריאנט אומיקרון נמצא אצלן, ולכן החשש קיים.

יעל סלנט: 64 המדינות מרוכזות באפריקה?

אילנה גנס: לא, לא, זה ברחבי העולם.

אילנה גנס: משבוע שעבר מרבית מדינות אפריקה, חוץ מאשר רצועת צפון אפריקה, נכנסו לרשימת מדינות אדומות שגם חלה עליהן הגבלת יציאה וחובת בידוד, כמובן, לכל מי שחוזר ללא קשר לסטטוס מסוים.

אילנה גנס: זה לא השתנה כמדיניות.

אילנה גנס: גם בעבר חוזרים מחוסנים ממדינות אדומות נדרשות לבידוד מלא בדומה ללא מחוסנים בגלל פוטנציאל סיכון מוגבר.

אילנה גנס: כאן אנחנו מדברים כרגע על סיטואציה שיש להו כבר יש הרבה מאוד מדינות שדיווחו על הווריאנט הזה.

אילנה גנס: מתוך זה אנחנו מעריכים שזה, כנראה, הגיע מחו"ל.

אילנה גנס: רוב המקרים גם אצלנו מקושרים לחו"ל או כתוצאה ממגעים עם חוזרי חו"ל אחרים.

אילנה גנס: למרות שעדיין לא כולם – יש מספר מקרים חשודים בודדים שאנחנו עדיין לא הצלחנו לאתר את הקשר שלהם לחו"ל.

יעל סלנט: 64 המדינות האלה מפוזרות בעולם?

אילנה גנס: כן, הן מפוזרות בעולם.

אילנה גנס: יש לנו גם - - - באסיה.

אילנה גנס: יש לנו אירופה, ארצות-הברית, קנדה וגם מאוסטרליה דיווחו אתמול על ריצוף ראשון של הווריאנט.

אילנה גנס: אנחנו, כמובן, מבינים שתמיד אנחנו מגלים וריאנט חדש בעיכוב של מספר שבועות.

אילנה גנס: אנחנו מעריכים, לפחות לפי נתונים בהסתכלות לריצופים לאחור, שהווריאנט הזה קיים, כנראה, קרוב לחודש.

אילנה גנס: אבל הגילוי הוא תמיד מאוחר יותר עד שאנחנו מצליחים לזהות אותו.

אילנה גנס: המשמעויות של הווריאנט הזה עדיין לא ברורות.

אילנה גנס: לפי מספר הריצופים שיש לנו כיום גם בארץ וגם בעולם עדיין לא ניתן לקבוע עד כמה הוא פורץ הגנה חיסונית, עד כמה הוא יותר אלים או מסוכן, עד כמה הוא יכול לגרום יותר לאשפוזים, למחלה קשה ולתמותה.

אילנה גנס: צריך להגיע למספרים קצת יותר גדולים של מאומתים או למידע קצת יותר מבוסס כדי שנוכל לעלות על השאלות האלה.

אילנה גנס: אחד הקשיים שלנו לגבי וריאנט שמקורו במדינות אפריקה הוא שמדינות אפריקה כמעט לא בודקות וכמעט לא מרצפות.

אילנה גנס: לכן כשיש התפשטות במדינות עולם שליש אנחנו נגלה את רוב איסוף הנתונים כדי להבין ולנתח את המשמעויות האפידמיולוגיות והקליניות.

אילנה גנס: זה משהו שהוא עדיין לא ידוע, ואנחנו מעריכים שייקח מספר שבועות עד שהתמונה תתבהר ונוכל לענות על שאלות האם הווריאנט הזה מסוכן פחות ממה שראינו, ואז הבהלה שלנו מיותרת ונוכל לבטל חלק מההחמרות שביקשנו.

אילנה גנס: אבל עד שאנחנו לא יודעים מה המשמעויות שלו אנחנו מתייחסים אליו בחומרה לפי מאפיינים מאוד מדאיגים, כפי שזיהינו אותם בנתונים.

אילנה גנס: תמונת מצב בישראל: נכון לאתמול בלילה יש שני מאומתים שהם חוזרים מחו"ל.

אילנה גנס: שניהם חזרו ממדינות אפריקה עצמה וממלאווי – אחת מחוסנת בשתי מנות אסטרה-זניקה והשנייה מחוסנת בשלוש מנות של פייזר.

אילנה גנס: עוד נוסף אליהם 15 חשודים בחשד גבוה ועוד 29 בחשד נמוך, שזה בדיקות PCR גבוליות שנשלחו לדיגום חוזר.

אילנה גנס: אבל יש להן איזשהו מאפיין.

אילנה גנס: מה שמאפיין את הווריאנט הזה בבדיקות PCR שחסר בו גן S שאפשר לזהות בבדיקות מעבדה כבר בתוצאת בדיקת PCR ראשונית.

אילנה גנס: זה ממצא שיש לו, כנראה, קורלציה מאוד גבוהה עם ריצוף סופי של הווריאנט עצמו.

אילנה גנס: לכן עשינו הרבה מאוד צעדים שהמטרה שלהם בשלב המיידי לנתב את כל הבדיקות של החוזרים מחו"ל למעבדה אחת כדי שיהיה לנו קל יותר לעקוב אחרי זה.

אילנה גנס: זאת מעבדה שיש לה יכולות מאוד ייחודיות של זיהוי וריאנט כך שהבדיקות של כל החוזרים מחו"ל מנותבות למעבדה מאוד ספציפית.

עידית סילמן: למעבדה בשיבא?

אילנה גנס: לא.

אילנה גנס: למעבדה באלקטרה.

אילנה גנס: זאת מעבדה מאוד גדולה שיש לה יכולת שנקראת שיטת תרמו פישר שמאפשרת זיהוי של היעדר הגן הזה בצורה מאוד מהירה.

אילנה גנס: ברגע שיש לנו אינדיקציה ראשונית של הממצא הזה זה מעלה אצלנו את החשד שאכן מדובר פה בווריאנט.

אילנה גנס: לכן כל מי שיש לו הממצא המעבדתי הספציפי אלה אנשים שיש להם PCR חיובי, כלומר הם חולים ודאיים עם חשד גבוה לווריאנט.

אילנה גנס: לכן עשינו הרצה לאחור בכל המעבדות בישראל, כולל העבירה של דגימות חיוביות במעבדות כדי לבדוק את כל הדגימות ולראות מי החולים שייתכן שהם נשאים של הווריאנט הזה.

אילנה גנס: על חלקם יש לנו תשובות וחלקם עדיין בבדיקה, אבל זה משהו שהוא חלק מהתהליך.

אילנה גנס: במקביל יצרנו קשר עם כ-1500 חוזרים מחו"ל שחזרו ממדינות אדומות באפריקה בשבוע שעבר לפני שתקנות הגבלת היציאה נכנסו לתוקף, וביקשנו מהם להיבדק פעם נוספת בקופות ולחלקם אנחנו גם שולחים דוגמים הביתה.

אילנה גנס: נכון לעכשיו דגמנו מחצית מהם ויש לנו מספר מאומתים שנמצאים כרגע בבדיקה.

אילנה גנס: אנחנו מנסים לעשות כל מאמץ כדי לאתר את כל האנשים האלה, לעשות חקירה, לאתר את כל המגעים שלהם.

אילנה גנס: בשלב הזה אנחנו מבודדים גם מגעים מחוסנים ומחלימים של החולים האלה.

אילנה גנס: זה משהו שקיים כבר מעבר בצו בידוד בית ובסמכות רופא מחוזי.

אילנה גנס: זה, כמובן, לא החלטה גורפת לכל המחוסנים והמחלימים, אלא בהחלטה של רופא מחוז או ראש השירות בחקירה אפידמיולוגית.

אילנה גנס: חלק מהמגעים האלה מחויבים בידוד, כולל מגעים הדוקים מאוד שאנחנו מפנים אותם לבידוד במלוניות.

עידית סילמן: גם מגעים הדוקים של אנשים שחוסנו חיסון שלישי?

אילנה גנס: גם חיסון שלישי.

עידית סילמן: אתמול בערב בחדשות 12 או 13 דיווח ראשוני של נתונים ראשוניים של הווריאנט הנוכחי.

אילנה גנס: תהינו מי פרסם את זה.

אילנה גנס: אלה לא נתונים שלנו.

עידית סילמן: אלה לא נתונים עדכניים שלפיהם אנחנו יודעים להגיד בינתיים לגבי הזן הנוכחי האם החיסונים הרלוונטיים משפיעים או לא כך או אחרת.

אילנה גנס: נכון.

אילנה גנס: יש פרסומים גם של יצרניות חיסון עצמן.

עידית סילמן: רציתי לשים את הדברים על השולחן כי הרבה שואלים.

אילנה גנס: את צודקת.

אילנה גנס: אלה נתונים שגם אנחנו ראינו ואמרנו, מעניין מי עושה מעקב במקביל אלינו ומפרסם.

עידית סילמן: זאת אומרת זה לא evidence based שאנחנו יכולים לקחת.

אילנה גנס: לצערי, לא.

אילנה גנס: הלוואי שהיו לנו הנתונים המרגיעים האלה אבל לצערי עדיין לא.

אילנה גנס: אני מעריכה שייקח לנו לפחות שבוע וחצי-שבועיים עד שיהיו לנו נתונים מבוססים יותר, ואולי אפילו קצת יותר.

אילנה גנס: הצעדים המומלצים שנקטנו: הגבלת יציאה למדינות אפריקה, חוץ מצפון אפריקה שמשם אין לנו כרגע מידע על ריצופים; איסור כניסה לזרים באופן גורף; בידוד מפוקח במלוניות מטעם המדינה גם לחולים מאומתים וגם למגעים מאוד הדוקים שלהם; חובת שימוש בפיקוח טכנולוגי כתנאי לשחרור מבידוד במלונית.

אילנה גנס: כל מי שחוזר ממדינות אדומות נדרש לבידוד במלונית עד לקבלת תשובה שלילית מהנחיתה עצמה, והיציאה שלהם להמשך בידוד ביתי מותנית בכך שיש להם תנאי בידוד נאותים בבית יחד עם הסכמה להיות תחת פיקוח טכנולוגי; איכוני שב"כ – כמובן, סוגיה מאוד רגישה שביקשנו לעשות בה שימוש מאוד ממוקד וספציפי.

אילנה גנס: נכון לאתמול העברנו לשב"כ מספר של 15 חולים מאומתים או חשודים בחשד גבוה מאוד, וקיבלנו נתונים של 77 מגעים.

אילנה גנס: מרביתם לא זיהינו בחקירות אפידמיולוגיות רגילות שזה בעצם כל אותם מגעים אקראיים שבן אדם הרבה פעמים לא מכיר אותם ולא יודע למסור לנו את הפרטים שלהם בחקירה.

אילנה גנס: לכן זה כלי משלים שמשמש אותנו להשלמת תמונה כוללת כדי לאתר את כל המגעים, להגיע אליהם, לדגום אותם, להקים עליהם בידוד במערכת ולפקח שהם נמצאים באמת בבידוד כמו שצריך.

אילנה גנס: נושא שהוא רלוונטי לתיקון צו בידוד בית זה הרחבת חובת בידוד למחוסנים ולמחלימים.

אילנה גנס: מגעים הדוקים זה משהו שכבר דיברנו עליו – זה קיים בצו ובהחלטת רופא מחוזי - -

עידית סילמן: על כמה ימים אנחנו מדברים במקרה של מגעים הדוקים?

אילנה גנס: מגע הדוק של חולה מאומת זה בידוד מלא – 14 יום עם אפשרות לקיצור לשבעה ימים כפוף לבדיקת - - -

עידית סילמן: זאת אומרת גם לבן אדם שמחוסן כרגע בחיסון שלישי.

אילנה גנס: כרגע.

עידית סילמן: אבל זה לא נמצא - - -

יעל סלנט: הדבר היחיד שהבאתם בצו בתיקון מס' 13 נוגע לחובת בידוד לחוזרים מחו"ל.

אילנה גנס: נכון.

אילנה גנס: אמרתי קודם – זה קיים כבר בעבר.

אילנה גנס: בהחלטה של רופא מחוז הוא רשאי להטיל חובת בידוד גם על מחוסן ועל מחלים במסגרת חקירה פרטנית.

יעל סלנט: כאן זה כתוב כמשהו גורף.

יעל סלנט: זה לא גורף.

אילנה גנס: זה לא גורף.

אילנה גנס: אנחנו לא מטילים חובת בידוד על כל המגעים פה במדינת ישראל, אלא רק מי שאנחנו מזהים אותו כמגע מאוד הדוק של חולה שיש סבירות גבוהה מאוד שהוא חולה.

עידית סילמן: כשהגיעו איכוני השב"כ הם כן הכניסו גם את כל האנשים שהיו, לדעתם, במגעים הדוקים, כולל מחוסנים לבידוד של 14 יום?

אילנה גנס: כל איכוני השב"כ מגיעים אלינו ואנחנו יוצרים קשר עם כל אדם ברשימה כדי לאמת שהוא היה במקום הספציפי.

אילנה גנס: אנחנו מקבלים תאריך ומיקום של החשיפה.

אילנה גנס: האיכון הוא סלולרי, אני לא מקבלת תעודת זהות של מגע.

עידית סילמן: מה השאלה שנשאלת?

עידית סילמן: אנחנו יושבים פה בוועדה 50 אנשים – כולם יקבלו אם בן אדם יימצא כאן חולה.

עידית סילמן: כמובן, אני לא מכירה את כל מי שהיה בחדר אז גם חקירה אפידמיולוגית תהיה עד גבול מסוים.

אילנה גנס: נכון.

אילנה גנס: זה יתרון של איכון שמאפשר לנו לזהות אנשים.

אילנה גנס: גם אם חולה לא תמיד מכיר את כל מי שהיה איתו בחדר.

אילנה גנס: טעויות זיכרון הן טבעיות.

אילנה גנס: כשאנחנו מסתכלים מה עשינו לפני שבוע רובנו לא נזכור במאה אחוז מה המקומות ומי האנשים שפגשנו במהלך השבוע הזה.

אילנה גנס: ראינו יתרון של איכון במקרה של תיירת שנסעה באוטובוס לאילת.

אילנה גנס: היא מסרה לנו פרטים, פרסמנו הודעה בתקשורת, יצרנו קשר עם כל מי שהיה באוטובוס שהיא אמרה לנו ודגמנו אותם.

אילנה גנס: כולם יצאו שליליים ואז באיכון שב"כ קיבלנו תאריך אחרת שבו היא נסעה באוטובוס.

אילנה גנס: כלומר היא לא זכרה נכון את התאריך.

אילנה גנס: אז אם לא היה לנו האיכון הזה לא היינו יודעים ולא היינו מגיעים ודוגמים את המגעים האלה.

אילנה גנס: נכון לעכשיו כולם שליליים.

אילנה גנס: כל עוד אנחנו נמצאים במצב שאנחנו לא יודעים עד כמה מחוסנים ומחלימים מוגנים בפני הווריאנט הספציפי הזה בגלל הממצאים המדאיגים שמראים שיש לו, כנראה, יכולת משמעותית לפגוע ביעילות החיסון, לפחות לפי נתוני מעבדה וגם לפי נתונים ראשונים שאנחנו רואים לא מעט הדבקות של אנשים מחוסנים, כולל מחוסנים במנה שלישית בבוסטר.

אילנה גנס: אנחנו לא רואים תחלואה קשה, שזה גם משהו שחשוב מאוד להדגיש.

אילנה גנס: אלה הערכות שגם פייזר וגם מודרנה מפרסמים, שלפי נתונים שיש להם, הם מעריכים שרמת המוגנות מפני תחלואה קשה ותמותה נשמרים בשיעור גבוה.

אילנה גנס: אבל הדבר שאנחנו עדיין לא יודעים להגיד לגביו בצורה מדויקת הוא מה פוטנציאל ההידבקות של מחוסנים ומחלימים מהווריאנט הזה.

אילנה גנס: לכן עד שהמידע הזה יתבהר ביקשנו להטיל חובת בידוד מקוצרת יותר על החוזרים מחו"ל מכיוון שאנחנו רואים כרגע התפשטות מאוד מהירה של הווריאנט הזה במדינות רבות בעולם, ולא ניתן להצביע על מדינה ספציפית, להגדיר אותה אדומה ואז להגביל יציאה לשם וגם להטיל חובת בידוד שכבר קיימת היום בתקנות.

אילנה גנס: אז אנחנו מבקשים להרחיב אותה לכל מדינות העולם וגם למחוסנים ולמחלימים, כמובן, עם החרגה שאנחנו מאפשרים לקצר בידוד כפוף לתוצאת בדיקה שלילית שמבוצעת ביום השלישי.

יעל סלנט: ביום השלישי ואילך.

יעל סלנט: כלומר זה לא חובת בדיקה.

אילנה גנס: כן, בוודאי, אין חובת בדיקה, כמובן.

אילנה גנס: כל בדיקה שתתבצע החל מהיום השלישי ואילך תשחרר אוטומטית את הבן אדם מחובת הבידוד.

יעל סלנט: זאת אומרת הוא יכול להחליט שהוא נבדק ומקצר בידוד, והוא גם יכול להחליט שהוא נשאר בבידוד.

אילנה גנס: הוא יכול להחליט שהוא נשאר בבידוד, והוא יכול לעשות בדיקה ביום החמישי, השביעי, העשירי.

יעל סלנט: אין עליו חובה.

אילנה גנס: כל תוצאה שלילית החל מהיום השלישי ואילך תשחרר אותו אוטומטית מהבידוד.

אילנה גנס: יום הנחיתה נספר כיום אחד.

עידית סילמן: יום הנחיתה הוא עד השעה 24:00 בלילה?

אילנה גנס: כן.

עידית סילמן: אם נחתי ב-24:01 זה היום הבא.

אילנה גנס: זה לפי תאריך.

אילנה גנס: ככה מתבצעת הספירה.

אילנה גנס: דבר נוסף שמגיע אליכם היום לאישור זה ביטול מתווה של תיירים שלא עומדים בקריטריונים של מחוסן ומחלים – תיירות קבוצתית שאישרנו אותם במתווה ייחודי.

אילנה גנס: המתווה הזה לא מאושר גם כחלק מאיסור כניסת זרים לישראל וגם מכיוון שאנחנו לא רוצים לקחת סיכון נוסף שהוא היום משמעותי יותר כשאנחנו מדברים על אנשים שלא מחוסנים בבוסטר וחלפה מעל חצי שנה מקבלת מנת החיסון השנייה.

יעל סלנט: אני רוצה לשאול על קבוצת התיירים: מדוע התיקון הזה נדרש?

יעל סלנט: לכאורה אם אין תיירים שיכולים להיכנס לארץ בגלל הנוהל של רשות האוכלוסין מכוח חוק הכניסה לישראל, אז אם אין בכלל סיטואציה כזאת שבה תיירים יכולים להיכנס לארץ אז ההוראה הזאת הייתה יכולה להישאר, ופשוט לא הייתה חלה.

אילנה גנס: התיקון הזה בוצע במקביל לתיקון תקנות.

יעל סלנט: אני יודעת שגם תיקנתם בוועדת חוקה את התיקון המקביל אבל כאילו - -

טל פוקס: בסופו של דבר רצינו שהנוסח ישקף את המצב מבחינתנו.

טל פוקס: אנחנו כל הזמן מתקנים את הצו.

טל פוקס: זה צו שהוא הוראת שעה.

טל פוקס: אז נחזיר את זה ברגע שיוחלט להחזיר את זה.

יעל סלנט: בעצם מספר גדול יותר של אנשים יצטרכו עכשיו להיבדק, גם המחוסנים שנכנסים עכשיו לבידוד שנקרא לו במירכאות "מקוצר", ושאלנו על ההיערכות בבדיקות, למשל, במוצאי שבת כשיש אנשים שצריכים להיבדק – הפריסה הארצית של הדבר הזה.

יעל סלנט: האם יש כזה?

אילנה גנס: היכולת של המעבדות להגדיל ביצוע של בדיקות PCR קיימת.

אילנה גנס: יחסית עכשיו אנחנו נמצאים במצב של תחלואה נמוכה במדינת ישראל, ובשבועות האחרונים יש 70-60 אלף בדיקות PCR מדי יום.

אילנה גנס: יש לנו יכולת להגדיל למעל 140 אלף בדיקות מידי יום.

אילנה גנס: היכולת הזאת כבר קיימת, ולצערי, תרגלנו אותה היטב בתקופה של שיא התחלואה בחודשים אוגוסט וספטמבר.

אילנה גנס: הזמינות בשבתות – קיימת פריסה של מתחמי פקע"ר, כולל הרחבת שעות, כי אנחנו רואים שיש עכשיו מגמה שיותר אנשים באים להיבדק.

אילנה גנס: גם "כיתה ירוקה" מייצרת הרבה יותר ביקוש כולל בשבת.

יעל סלנט: גם במוצאי שבת.

אילנה גנס: יש מתחמים שעובדים גם בשבת משעות הצהריים.

אילנה גנס: במוצאי שבת הפריסה הזאת מתוגברת.

אילנה גנס: זה מפורסם כל הזמן באתר של פיקוד העורף.

אילנה גנס: יש גם מתחמים בודדים של קופות חולים אבל מרבית הפריסה בשבתות מבוססת על מתחמי פקע"ר, גם ה-drive-in, וגם ה-walk-in.

עידית סילמן: אז הבדיקה היא החל מהיום השלישי לבידוד.

עידית סילמן: זאת אומרת שנגיד לאזרחי מדינת ישראל שבן אדם נחת, מבצע בדיקת PCR, סופר את שלושת הימים.

עידית סילמן: ביום השלישי הוא מבצע בדיקה נוספת.

עידית סילמן: הוא יכול החל מהיום השלישי, זאת אומרת ביום השלישי, ואם היא שלילית הוא יכול לצאת מבידוד.

עידית סילמן: זה מה שזה אומר כרגע לאותם אנשים ששבים לארץ מחו"ל, זאת אומרת שייקחו לעצמם שלושה ימים.

עידית סילמן: אם הם נחתו ב-24:01 אנחנו סופרים כבר את היום הבא.

יעל סלנט: רק למחלימים - - -

עידית סילמן: מחוסנים ומחלימים.

טל פוקס: מחלימים שלא הגיעו ממדינות אדומות.

יעל סלנט: ועברו 24 שעות מהבדיקה הראשונה.

עידית סילמן: הערות נוספות שלכם?

לילך וגנר: האם תרצו שנתייחס עכשיו להערה שיושבת-ראש הוועדה העלתה בתחילת הדיון?

עידית סילמן: תציגי את עצמך, בבקשה.

לילך וגנר: לילך וגנר ממשרד המשפטים.

לילך וגנר: או שאתם רוצים קודם לסיים את הדיון בתיקונים הקונקרטיים האלה ואז נדבר באופן כללי איך אנחנו רואים את התיקונים של צו הבידוד והיחס ביניהם לבין הפקודה.

עידית סילמן: בשמחה, תציגי.

עידית סילמן: אם יהיו שאלות חברי הכנסת ישאלו.

טל פוקס: אני עורכת הדין טל פוקס ממשרד הבריאות.

טל פוקס: אני אציג את הצו באופן כללי בכמה מילים כי זה דיון ראשון, ואחר כך לילך מהמחלקה הפלילית במשרד המשפטים תציג את ההיבט הפלילי.

טל פוקס: צו בידוד בית עוסק בנושא של בידוד.

טל פוקס: הוא עוסק בעוד כמה נושאים קטנים כמו מסכות וגם יש פה הסדרה מסוימת למוסדות סיעוד, מוסדות גריאטריים, מוסדות בריאותיים.

טל פוקס: הצו הזה נשאר מחוץ לחוק הסמכויות.

טל פוקס: הוחלט להסדיר אותו בצורה הזאת של צו שמתבסס על הפקודה.

טל פוקס: הסיבה העיקרית היא שמדובר בהוראות יותר מקצועיות בריאותיות בבסיס שלהן ולא הגבלות רחבות.

טל פוקס: כמובן, זה מאוד מגביל בידוד אבל הנקודה היא שזאת הגבלה יותר נקודתית בריאותית ולא הגבלות על מוסדות אחרים: על חינוך, על תרבות, על תעופה שאלה נושאים שהסדרנו בחוק הסמכויות ובתקנות.

טל פוקס: לכן הפקודה וצווים מכוח הפקודה מגיעים לביקורת שיפוטית בוועדת בריאות.

עידית סילמן: לא שיפוטית, פרלמנטרית.

טל פוקס: ביקורת פרלמנטרית, נכון, סליחה.

טל פוקס: אנחנו מגיעים לכאן גם עם הפקודה וגם עם התיקון לפקודה.

טל פוקס: זה צו שמנכ"ל הבריאות מתקן אותו, לא הממשלה.

טל פוקס: אני אפנה ללילך לגבי תיקון העבירות בפקודה.

עידית סילמן: לילך וגנר, משרד המשפטים, ההיבט הפלילי, בבקשה.

לילך וגנר: שלום רב.

לילך וגנר: אנחנו התנסינו בנושא התיקון של העבירות הפליליות בצו הבידוד זה תקופה ממושכת של למעלה משנה.

לילך וגנר: אם אני לא טועה הפקודה תוקנה באוגוסט והמודל שנקבע בה הוא שהעבירות של הפרת הבידוד, חובת הדיווח, התחבורה הציבורית והמסכות הן העבירות שקבועות בפקודה.

לילך וגנר: אבל התוכן שלהן נוצק בצו הבידוד עצמו.

לילך וגנר: הפרשנות המסורתית שלנו באופן רוחבי בהקשרים של קביעת עבירות פליליות היא שכשאין חובה לביקורת פרלמנטרית מכוח הסעיף המסמיך – יש סעיפים שקובעים, כמובן, שכל חקיקת משנה כמו תקנות או צווים טעונה אישור ועדה.

לילך וגנר: אם זה לא קבוע ההסדר הכללי שקבוע בסעיף 2(ב) לחוק העונשין הוא שקביעת עבירות ועונשים טעונה אישור ועדה של הכנסת.

לילך וגנר: כלומר אם יש לי עבירה, ולא משנה אם העבירה קבועה בתקנות או בחקיקה ראשית, והתוכן שיוצקים לתוך העבירה הזאת או קביעת העבירה נעשית בחקיקת משנה, אותה חקיקת משנה טעונה אישור ועדה.

לילך וגנר: ניסינו ליישם את המודל הזה כשתיקנו את הפקודה על הנושא של עבירות שציינתי קודם שהתוכן שלהן נוצק בצו הבידוד, אבל הן קבועות בפקודה.

לילך וגנר: זאת הפרשנות המסורתית שלנו.

לילך וגנר: אגב, בנושא של חקיקת תקנות מכוח חוק סמכויות מיוחדות יש ביקורת פרלמנטרית של הוועדות ללא קשר של עבירות פליליות.

לילך וגנר: בנושא של הפקודה זה שונה – זה רק בהקשר של עבירות פליליות.

לילך וגנר: הפרשנות המסורתית שלנו שאותה גם יישמנו במהלך כל התקופה שחלפה מאז תיקון הפקודה היא שרק כשמדובר בתיקון שמשמעותו קביעת עבירה, להבדיל מתיקונים מקלים.

לילך וגנר: התיקון הזה מגיע לוועדה לביקורת פרלמנטרית.

לילך וגנר: הפרשנות שלנו, אמנם לגבי הפקודה, היא פרשנות של שנה ומשהו מאז התיקון היא ארוכת שנים בנוגע ליישום של סעיף 2ב לחוק העונשין בהקשר הכללי של קביעת עבירות ועונשים.

לילך וגנר: לכן, למשל, כשבוטלה חובת מסכות התיקון הזה לא עבר ביקורת פרלמנטרית למרות שיש לו השלכות על העבירה הפלילית.

לילך וגנר: הוא מצמצם את העבירה הפלילית.

לילך וגנר: התיקון הספציפי הזה הגיע לוועדה כי הוא בעצם תיקון מחמיר, הוא מרחיב את העבירה הפלילית של חובת הבידוד שחלה על אזרחי ישראל שמגיעים מחו"ל או חוזרים, גם לכאלה שקודם לכן היו פטורים מחובת הבידוד.

לילך וגנר: לכן התיקון הגיע.

לילך וגנר: כנ"ל לגבי מתווה התיירות.

לילך וגנר: מתווה התיירות כשלעצמו הוא מתווה מקל שמאפשר הכנסת תיירים בתנאים מסוימים ובעצם פוטר אותם מבידוד בתנאים מסוימים שקודם לא היו פטורים.

לילך וגנר: לעומת זאת ביטול המתווה הוא תיקון מחמיר שמגיע לוועדה.

לילך וגנר: זאת הפרשנות המסורתית שלנו במהלך כל התקופה האחרונה.

לילך וגנר: רציתי להבהיר את זה.

יעל סלנט: אני גם רוצה להתייחס.

יעל סלנט: לדעתי, הוראות סעיף 20ז לפקודה אומרות במפורש: "החליט המנהל לתקן הוראה בצו בידוד בית שהפרתה היא עבירה" – לא נאמר: לא "מקל", לא "מחמיר".

יעל סלנט: אני מבינה שאתם קוראים את זה לאור סעיף 2 לחוק העונשין, וזאת הפרשנות שאתם נותנים לסעיף 2 לחוק העונשין, וגם על זה אפשר להתווכח.

יעל סלנט: אבל נשים את זה רגע בצד.

יעל סלנט: לשון הפקודה מאוד ברורה ביחס לצורך להגיע לפה לוועדה, וזה גם עלה גם בדיונים מעת לעת בהיפוך ברירת המחדל לגבי החוזרים מחו"ל באוגוסט.

יעל סלנט: בסופו של דבר הוועדה כן אישרה שכל החוזרים מחו"ל אז יהיו מחויבים בבידוד, פרט למדינות מסוימות שהיו כתובות בתוספת.

יעל סלנט: בעצם בגלל היפוך ברירת המחדל וזה שלא היה צריך לחזור לוועדה, לפי פרשנות הממשלה, אז הוועדה גם ראתה לנכון להגביל את זה בזמן כדי לשמור לעצמה את היכולת הפרלמנטרית לפקח על כך.

יעל סלנט: אז לגבי פרשנות הפקודה אנחנו חלוקים.

יעל סלנט: עמדת הייעוץ המשפטי לכנסת שונה בהקשר הזה וגם דיברנו על זה.

יעל סלנט: גם מעשית, למשל, מודל הכיתה הירוקה זה מודל שאף ועדה בכנסת לא דנה בו והוא לא נבחן.

עידית סילמן: מכיוון שהוא כביכול מקל.

עידית סילמן: אני מצטרפת למה שאומרת היועצת המשפטית ולומר שמבחינתנו אתם צריכים לאישור הוועדה כל תיקון לצו שהפרתו היא עבירה בין הוא מקל ובין הוא מחמיר.

עידית סילמן: אנחנו מחויבים בתור פיקוח פרלמנטרי לקיים דיון ציבורי ולוודא שהדברים האלה נעשים בשקיפות מול הציבור.

עידית סילמן: גם דברים שנראים מבחינה פלילית כמשהו מקל יכול להיות שלצדם יש השלכות אחרות שהפיקוח הפרלמנטרי רוצה לקחת אותם בחשבון, לדון בהם ולהביא את זה לידי המשרדים ולדון בזה מול המשרדים.

עידית סילמן: כשאין לנו פיקוח פרלמנטרי אז אין לנו יכולת.

עידית סילמן: לכן כן נבקש כאן, בהתייחס לעמדה של היועצת המשפטית, שכן תביאו אלינו גם את הדברים האחרים, אחרת אני אומרת חד-משמעית שאנחנו לא נוכל לאשר את זה באופן הזה.

יעל סלנט: אגב, גם מתווה התיירים, מתווה שהוועדה לא ראתה, עכשיו מבטלים אותו.

עידית סילמן: אנחנו מבטלים מתווה שלא דנו בו בכלל.

יעל סלנט: מעולם.

עידית סילמן: זה כמו שתגידו לנו: בואו נבטל את הכיתה הירוקה.

עידית סילמן: אף פעם לא דנו בכיתה ירוקה.

עידית סילמן: תביאו כיתה ירוקה – נדון בכיתה ירוקה ואז נבטל.

לילך וגנר: אני רוצה להדגיש אמירה של הוועדה: בצו הבידוד התיקונים כרגע משליכים על העבירות הפליליות.

לילך וגנר: אבל בצו הבידוד עקרונית יש עניינים שלא קשורים לעבירות פליליות.

לילך וגנר: כשהכנסת רוצה באופן כללי ביקורת פרלמנטרית כמו שהיא רוצה לגבי הסיפור של תקנות הקורונה היא ללא קשר לעבירות הפליליות.

לילך וגנר: גם קביעת נורמה על ציבור עדיין יכולה לדרוש ביקורת פרלמנטרית.

לילך וגנר: כשאנחנו הבאנו את התיקון של הפקודה הכנסת לא דרשה שכל תיקון של הצו יעבור ביקורת פרלמנטרית.

לילך וגנר: אני מבינה שיש השלכות פליליות.

לילך וגנר: במובן הזה לכאורה העמדה של הוועדה הייתה צריכה להיות שכל תיקון של הצו דורש ביקורת פרלמנטרית, ושהיום הוועדה מעוניינת בביקורת פרלמנטרית.

לילך וגנר: אבל אני שוב מנסה להדגיש שהביקורת הפרלמנטרית יכולה להיות לגיטימית בלי שום קשר לעבירות פליליות דווקא.

יעל סלנט: את צודקת שהוועדה יכולה להתכנס ולדון בנושא כזה או אחר, ודאי ליושבת-ראש הוועדה יש פררוגטיבה לדון בכל נושא שתרצה - -

עידית סילמן: אגב, עשינו את זה לגבי חיסוני הילדים.

עידית סילמן: הבאנו לכאן הרבה דיונים.

עידית סילמן: אבל אני רק אגיד שלדוגמה בכיתה הירוקה אם יש הפרה, אין פה עבירה?

לילך וגנר: זה לא כזה פשוט.

לילך וגנר: אנחנו הקפדנו מאוד גם בנושא של כיתה ירוקה.

עידית סילמן: יש השלכות על הכול ואנחנו יכולים להסתכל על זה בצורה מאוד רוחבית ולומר שגם להקלה מסוימת, אם לא ביצעתי את אותה הקלה, היא כן נחשבת בתור עבירה פלילית.

לילך וגנר: אני מבינה לחלוטין את הרצון בביקורת פרלמנטרית וזה לגמרי פררוגטיבה של הכנסת להגיד על מה היא רוצה ביקורת פרלמנטרית.

לילך וגנר: מה שאני מנסה להגיד זה שכדי להגיע לביקורת פרלמנטרית כזאת זה לא הפרשנות של הנוסח הספציפי כפי שכבר שנה וחצי אנחנו מיישמים, ולוועדה, כמובן, הייתה אפשרות במשך כל השנה וחצי הזאת - -

עידית סילמן: הוועדה היא חדשה.

עידית סילמן: אתם הגעתם לכאן בפעם הראשונה להביא צווים.

עידית סילמן: אנחנו מתייחסים לדברים בצורה מאוד רצינית כמו גם להחמרות שאנחנו משיתים על הציבור בצורה מאוד רצינית.

עידית סילמן: זאת ועדה שהמטרה שלה היא להגן ולשמור על בריאות הציבור, נקודה.

עידית סילמן: כל הדיונים בוועדה הזאת הם דיוני עומק מאוד ענייניים, ויעידו על כך חברי הכנסת שהם חברים בוועדה הזאת.

עידית סילמן: אנחנו מתייחסים לנושאי הבריאות, למען הסר ספק, לא רק בהתייחס לעבירה הפלילית שזה מאוד נחמד.

עידית סילמן: את יודעת, זה טוב להגיד שזה קיים אבל זה לא מה שגורם לנו לדון או לא.

לילך וגנר: אני לגמרי מזדהה עם דרישת הוועדה לביקורת.

עידית סילמן: זה לא הרצון לדיון, זה חובה מבחינתנו.

לילך וגנר: אני רק אומרת שבנוסח הנוכחי יש לנו קושי.

לילך וגנר: כי אם הוועדה אומרת שזאת הפרשנות שלנו – יש ויכוח כרגע על הפרשנות; ואם הוועדה אומרת שמעכשיו ואילך – בלי תיקון חקיקה, אלא רוצים שכל התיקונים, כולל המקלים, יגיעו אלינו, זה אומר שמבחינתנו יש משמעות לאמירה של הוועדה שאם אנחנו מקבלים את הפרשנות הזאת אז התיקונים הקודמים שהיו נעשו בחוסר סמכות?

לילך וגנר: הגישה שלנו היא שלא.

עידית סילמן: אני לא עורכת דין, אבל אני אקריא: "החליט המנהל לתקן הוראה בצו בידוד בית שהפרתה היא עבירה לסעיף" – כל עבירה, בין היא מקלה או לא.

עידית סילמן: כל עבירה לענייני.

לילך וגנר: הפרשנות שלנו שמבוססת על פרשנות ארוכת שנים של יישום סעיף 2(ב) לחוק העונשין היא שמדובר בקביעת עבירה.

לילך וגנר: זאת אומרת שיש מצב שבו התיקון של הצו יוצר התנהגות קודמת שלא הייתה עבירה והופך אותה לעבירה – זה נושא של תיקון העבירה.

לילך וגנר: כשמדובר על צמצומה של העבירה זה לא תיקון העבירה, זה בעצם סוג של ביטול התנהגות שקודם הייתה מופללת ועכשיו לא.

יעל סלנט: אז זה כן תיקון של ההוראה בצו שיש לה משמעות לגבי העבירה.

יעל סלנט: אז המשמעות יכולה להיות מקלה ויכולה להיות לא מקלה.

עידית סילמן: העבירה משתנה, ההתנהגות משתנה.

עידית סילמן: לשיטתך, העבירה מקלה; לשיטתי בכיתה ירוקה אולי לא.

עידית סילמן: שוב, כל אחד ונקודת מבטו.

עידית סילמן: אנחנו יכולים להיכנס כאן לדיון פילוסופי משפטי.

לילך וגנר: במצבים כאלה הפתרון צריך לבוא בביקורת פרלמנטרית שנכתבת מפורשות.

לילך וגנר: מבחינת הוועדה יכולה להיות דרישה לביקורת פרלמנטרית בלי קשר לעבירות פליליות כמו שנעשה בחקיקת חוק סמכויות מיוחדות ששם יש ביקורת פרלמנטרית ללא קשר לנושא העבירות גם אם אין בכלל עבירות.

לילך וגנר: כל הדברים האלה זוכים לביקורת פרלמנטרית מכוח חוק סמכויות מיוחדות.

לילך וגנר: כאן זה לא המודל.

לילך וגנר: לבוא ולהגיד כרגע – אנחנו נביא אליכם כל תיקון בעצם אומר שהמדינה מודה שהפרשנות שניתנה עד כה היא פרשנות לא נכונה, וכל הדברים שנעשו הם בחוסר סמכות.

לילך וגנר: אנחנו לא יכולים להגיע למצב הזה כי זאת הייתה הפרשנות שנהגנו לפיה, והיא עדיין הפרשנות שלנו נראית הפרשנות הנכונה, וכך נהגנו.

לילך וגנר: היא גם לא הותקפה בבית משפט והוחלט שהפרשנות הזאת שגויה.

לילך וגנר: אני מבינה גם את הוועדה שרוצה ביקורת, ויש אפשרות לעשות, רק לא באמצעות פרשנות.

עידית סילמן: אני רק אגיד שזה לא פייר כלפי ציבור.

עידית סילמן: בסופו של דבר כשמביאים מודל של כיתה ירוקה, ואם אף אחת מהוועדות לא דנה אלא מרצוני הטוב אני אדון בכיתה הירוקה ובמודל שלה יש פה משהו לא פייר כלפי ציבור כאשר אנחנו משיתים שינוי שהוא מאוד משמעותי.

עידית סילמן: למשל, בכיתה ירוקה ילד נדרש ל-PCR כל יומיים, וילד שנחשף לחולה מאומת שלא במסגרת כיתה ירוקה נדרש לשבת שבעה ימים בבית.

עידית סילמן: יש כאן שינוי משמעותי לציבור, ואנחנו צריכים להגיד את זה על השולחן.

עידית סילמן: השינוי הזה משליך על המערכת כולה.

לילך וגנר: אני לא מתווכחת על זה.

עידית סילמן: ילד או ילדה שנחשפו בבית ספר פתאום יש להם מקל, ואומרים להם: תקשיבו, אתם צריכים לעשות PCR כי אתם ירוקה.

עידית סילמן: כל ילד שנחשף אפילו בצהרון, שלא במסגרת הכיתה הירוקה בבית ספר וההמשך של בית הספר, נדרש לבידוד שונה לחלוטין.

עידית סילמן: אני רוצה להגיד לך שיותר חשוב בעיניי כדי להגיד את זה לציבור ולהבהיר לציבור.

עידית סילמן: כי אם אני רוצה לעשות את עבודתי הפרלמנטרית כראוי, אני עידית סילמן, יושבת-ראש הוועדה שניתנו בידיי הכלים, צריכה בפי לומר לציבור מהי המשמעות של הכיתה הירוקה כדי שחבריי ואני לא נקבל מאות טלפונים מהורים שלא הבינו – בכיתה זה ככה, אבל אם הוא נחשף בבית זה ככה.

עידית סילמן: אני עצמי התמודדתי עם הדבר הזה ולשאול את השאלות האלה ולוודא.

עידית סילמן: אנחנו צריכים להיות כנים כלפי הציבור ששלח אותנו לכאן ולהגיד את המילים האלה בפינו לציבור, כמו שאני שואלת כאן.

עידית סילמן: אני מבהירה לציבור מה זה אומר בידוד בזמן שובם של אותם תיירים או אנשים שנכנסו למדינה מחו"ל.

עידית סילמן: אני מסבירה להם בדיוק מה זה אומר: מהם שלושת הימים, מתי הם יבצעו PCR, כדי שלמי שלא יהיה ברור הוא יוכל להסתכל בדיון הוועדה או בהודעת הדוברות שיצאה מטעם הוועדה ולוודא את הדברים.

עידית סילמן: אני רוצה לעשות את זה לא רק מכוח היכולת הפרלמנטרית שלי.

עידית סילמן: כרגע זה מכוח הכתוב בחוק.

עידית סילמן: את יכולה להגיד שזה עניין של פרשנות.

עידית סילמן: הפרשנות שלי בתור מחוקקת מחייבת את המציאות של הקלה וגם חומרה.

עידית סילמן: כי כל תיקון שמשפיע, ויש לצדו עבירה פלילית לחומרה או לקולה נדרש להגיע לכאן ואנחנו נדרשים לקיים עליו דיון.

עידית סילמן: מבחינתי זה מוסיף לוועדה עוד דיונים ועוד מעמסה וגם שקיפות אדירה בפני הציבור שלה אנחנו מחויבים ואני גם רוצה לספק אותה.

עידית סילמן: אנחנו עומדים מאחורי ההחלטות, ואנחנו מקיימים החלטות ברורות.

עידית סילמן: גם כאן אנחנו משיתים עכשיו על הציבור חומרה לחוזרים מחו"ל, ואנחנו אומרים לציבור שרוב מדינות העולם נמצאות במצב א', ומדינת ישראל נמצאת במצב ב' שהוא ירוק.

עידית סילמן: עבדנו קשה מאוד בשביל זה בבוסטרים, בחיסוני ילדים היום, ואנחנו רוצים להגן ולשמור כדי לפתוח חזרה.

עידית סילמן: עצם זה שבמדינת ישראל בחג החנוכה ילדים יוצאים החוצה, משתתפים בהופעות כאלה ואחרות, זה לא מובן מאליו בעולם.

עידית סילמן: העולם מתמודד עם מציאות אחרת.

עידית סילמן: לכן אנחנו מעריכים את זה ושומרים על זה.

עידית סילמן: לדעתי, גם הציבור יכול להזדהות איתנו במילים האלה.

לילך וגנר: אתן מתווכחות איתי כאילו אני אומרת שלא ראוי שתהיה ביקורת פרלמנטרית.

עידית סילמן: לא אמרתי את זה, חס וחלילה.

לילך וגנר: בהחלט יכול להיות שהוועדה תגיד שהיישום של התיקונים לצו בשנה וחצי האחרונות מראה שהוועדה רוצה יותר ביקורת פרלמנטרית ממה שהממשלה אפשרה לה בתיקון לפקודה, ולכן אנחנו רוצים לשנות את זה – זה לגמרי לגיטימי.

לילך וגנר: אבל להגיד שזאת הייתה הפרשנות של הוועדה מאז ומעולם, שנה וחצי כשבסופו של דבר לא נדרשנו להביא תיקונים מקלים, והיו הרבה תיקונים מקלים במהלך הדרך, ולהגיד שכיום אנחנו מפרסמים את זה כך זה לא משהו שאנחנו יכולים להגן עליו.

לילך וגנר: אני כמובן מכבדת את עמדת הוועדה - -

עידית סילמן: אני מבינה מה את אומרת.

עידית סילמן: אני רק אגיד שזה מגיע אליי פעם ראשונה לוועדה הזאת.

עידית סילמן: אני אומרת את זה על סמך מה שאני רואה.

עידית סילמן: תאמיני לי שאני לא אומרת את זה ממקום של לבוא בדין ודברים ולנסות לשנות את ההחלטות שמתקבלות בעניין הענישה, החומרה.

עידית סילמן: אני מבינה שמתקבלות החלטות בתוך קבינט.

עידית סילמן: החובה שלנו היא לעשות פיקוח ראוי.

עידית סילמן: אני אומרת את זה על סמך מה שאני קראתי ומה שהיועצת המשפטית קראה.

לילך וגנר: אני לגמרי מבינה.

לילך וגנר: אבל ההשלכות של אמירה כזאת שזאת הפרשנות הנכונה זה אומר, למשל, שאי אפשר היא לבטל את חובת המסכות, ושהביטול של חובת המסכות היה שלא כדין, ואז אנשים עשו עבירות פליליות בזה שהיו עם מסכות.

לילך וגנר: זאת לא הכוונה של הוועדה.

לילך וגנר: אני לגמרי בטוחה שהוועדה לא מתכוונת כרגע שכל התיקונים המקלים שעשינו - - -

עידית סילמן: אנחנו לא רוצים לחזור אחורה, אנחנו רוצים ללכת קדימה ולהגיד שהחל מהיום - -

לילך וגנר: הטכניקה לעשות את זה היא תיקון חקיקה.

לילך וגנר: הדרך פתוחה לעשות את זה כרגע, הוועדה מודעת לדבר הזה.

לילך וגנר: אבל כרגע הפרשנות שלנו נותרת בעינה.

לילך וגנר: אני מבינה מאוד את הוועדה, אבל שינוי של פרשנות תוך כדי הדרך, המשמעות שלה היא להגיד שמה שנעשה עד עכשיו נעשה שלא כדין, ואת הדבר הזה אנחנו לא אומרים, אנחנו חושבים שפירשנו כדין.

לילך וגנר: אם רוצים לעשות שינוי צריך לתקן, לא אם זה ראוי או לא ראוי.

לילך וגנר: אם הוועדה רוצה ביקורת פרלמנטרית כל ביקורת כזאת היא רצויה, נכונה וחשובה לציבור.

לילך וגנר: אנחנו בעד ביקורת פרלמנטרית אבל זה צריך להיות מעוגן.

יעל סלנט: אני רק אגיד שגם היו אמירות לפני כן.

יעל סלנט: לפני שני דיונים שהתכנסנו אמרנו שהפרשנות הזאת פחות מקובלת עלינו.

יעל סלנט: סעיף 20ז לפקודה אומר שהמשמעות היא שתיקון שההפרה שלו היא עבירה צריך להגיע לאישור הוועדה.

יעל סלנט: אני מבינה שאתם קוראים אותו יחד עם סעיף 2.

יעל סלנט: בואו נסכים שלא להסכים על הנקודה הזאת כרגע.

יעל סלנט: לדעתי, כתוב שכל תיקון יובא לאישור הוועדה.

יעל סלנט: זה בוודאי לא מחייב תיקון חקיקה, לוועדה יש סמכות לדון בתיקונים האלה.

יעל סלנט: צריך להביא אותם לוועדה.

יעל סלנט: אני אקריא את התיקונים?

עידית סילמן: בבקשה.

יעל סלנט: נתחיל עם תיקון מס' 2 לתיקון מס' 10:

יעל סלנט: סעיף 2 עסק בהקלות לקבוצת תיירים מאושרת שנכנסה לארץ מתוקף אישור של משרד התיירות, והיו לה תנאים מקלים בארץ בנוגע לצו הבידוד.

יעל סלנט: את זה משרד הבריאות מבקש לבטל.

יעל סלנט: לגבי סעיף התחולה – כל קבוצת תיירים שנכנסה לפני 28 בנובמבר, ההוראות האלה שהיו בתוקף ימשיכו לחול עליה.

יעל סלנט: אחרי המועד הזה ההוראות כבר לא יחולו על קבוצת התיירים הזאת.

יעל סלנט: אתמול דיברנו עם משרד הבריאות והבנו שיש קבוצה אחת כזאת שאמורה לעזוב בימים הקרובים, ואין קבוצות נוספות שנמצאות בארץ.

אילנה גנס: נכון.

יעל סלנט: אפשר להצביע.

עידית סילמן: לפני שנצביע – חברי הכנסת, אתם רוצים התייחסות כלשהי?

עידית סילמן: לא.

עידית סילמן: טלי לאופר, התאחדות משרדי הנסיעות ויועצי התיירות, בבקשה.

טלי לאופר: תודה, יושבת-הראש, אני מנכ"לית התאחדות משרדי הנסיעות בארץ.

טלי לאופר: אני יודעת שהוועדה הזאת אמונה לבדוק ולוודא את בריאות הציבור.

טלי לאופר: אבל בכל זאת אני רוצה לקרוא לוועדה ולבקש שהאצבע שלוחצת על הדק סגירת השמיים – ומשמעותן של ההחלטות האלה לענף התיירות היא סגירת השמים – שהאצבע הזאת תהיה הרבה פחות קלה.

טלי לאופר: יש לנו כאן שני דברים: יש הארכה של חובת הבידוד מיום אחד לשלושה ימים.

טלי לאופר: מבחינת שמירה על בריאות הציבור אני לא ראיתי שום הוכחה אפידמיולוגית, גם לא בחומר הכתוב וגם לא במה שהוצע כאן, שההבדל בין יום בידוד ליומיים בידוד, שזה מה שקורה דה-פקטו, משפיעים במשהו.

טלי לאופר: הרי הנוסע עושה בדיקת PCR 72 שעות לפני העלייה למטוס בחו"ל; אחרי זה הוא עושה את זה כשהוא נוחת בארץ, ועכשיו הוסיפו בדיקה אחרי יומיים ובידוד ליומיים האלה.

טלי לאופר: איפה ראינו ושמענו שזה עוזר להתמודד עם הנגיף שממילא, כנראה, כבר נמצא בארץ?

טלי לאופר: היתרון של זה הוא לחלוטין לא ברור.

טלי לאופר: החיסרון והמכה שזה מנחית על ענף התיירות הוא מזעזע כי מרגע שהיו שמועות על התקנת התקנה הזאת כל ענף הנסיעות קיבל גל ביטולים מטורף והקפאה בכל ההזמנות העתידיות.

טלי לאופר: יש כאן דיספרופורציה מוחלט בין התועלת לבין הנזק המטורף שנגרם.

טלי לאופר: לכן אני מבקשת שהוועדה תיקח את זה לתשומת לבה.

טלי לאופר: עוד אני אגיד: הווריאנט כבר כאן וכל המשק פתוח לחלוטין, כפי שציינת – וזה נהדר – עם הפסטיגלים וההופעות.

טלי לאופר: ורק יש הרפלקס המותנה הזה שכל פעם שיש בעיה סוגרים את נתב"ג ומשפיעים על נתב"ג.

טלי לאופר: יש מדינת נתב"ג ומדינת ישראל.

טלי לאופר: זאת בעיה קשה מאוד.

טלי לאופר: אין סיבה, ואין שום הוכחה שיש צורך בדבר הזה.

טלי לאופר: בהמשך אני גם אגיד – הנושא של איסור כניסת תיירים מיד – איפה ההוכחה הרפואית והאפידמיולוגית?

טלי לאופר: מה ההבדל ביני כאזרחית ישראלית שמחוסנת שלוש פעמים או מחוסנת ומחלימה שחזרה ונכנסה לבידוד לבין תייר?

טלי לאופר: איפה ההבדל?

טלי לאופר: אין הבדל.

טלי לאופר: אין צידוק רפואי אבל יש הרג מוחלט של ענף התיירות.

טלי לאופר: זאת בעיה קשה מאוד שצריך לשקול אותה בעניין הזה.

טלי לאופר: אני שוב קוראת לוועדה לסייע להוציא את הרפלקס המותנה הזה שקודם כול סוגרים את השמים בלי צידוק רפואי בעניין הזה.

טלי לאופר: המשמעויות הן הרות גורל לענף התיירות.

עידית סילמן: לכן ההגבלה מותנה בזמן קצר, כפי שהציג משרד הבריאות, כדי לבחון את ההשפעות של הווריאנט וההדבקה שלו.

עידית סילמן: מאז הקבינט נאמר שזקוקים ל-14 יום לקבלת נתונים ראשונים, ולכן אנחנו גם מגבילים את זה פה בוועדה ולא נותנים הארכה בלתי נגמרת.

עידית סילמן: אנחנו נבוא לדיונים צפופים ככל שניתן.

טלי לאופר: אז קודם כול, תודה.

טלי לאופר: אני רק רוצה להגיד ששבועיים בענף התיירות - -

עידית סילמן: כבר עברו - -

טלי לאופר: בענף תיירות אין מושג של שבועיים.

עידית סילמן: בחלק מהימים שבוע כבר עבר.

טלי לאופר: אבל ענף התיירות הוא לא שבועיים.

טלי לאופר: זה לא הטיסות שמבוטלות בתוך השבועיים.

טלי לאופר: מבחינת התיירות הנכנסת – זה החודש.

טלי לאופר: היו אמורים להגיע לכאן לכריסטמס ולחנוכה, וזה נגמר.

עידית סילמן: אני רק אוסיף שלתקנה יש לזה הרבה השלכות.

טלי לאופר: וגם בענף התיירות היוצאת – אנשים לא יזמינו.

עידית סילמן: אני רוצה להסביר: יש הרבה השלכות לא רק על ענף התיירות, אלא השלכות נוספות על ענפים נוספים למשק.

עידית סילמן: הוועדה הזאת בשבתה כוועדת בריאות מסתכלת על הפן של בריאות העם.

עידית סילמן: זה נכון שיש לזה גם השלכה כלכלית שאותה צריך לפתור, בוודאי גם בוועדות אחרות וגם לנו כמחוקקים בהתייחסויות כלכליות אחרות, אבל הן לא מדברות ספציפית על ההתייחסות הבריאותית.

עידית סילמן: כרגע לאור הנתונים שיש ממדינות העולם ומבחינת הרצון לאפשר תיירות נכנסת ויוצאת גם בהמשך יש סיכון גדול מאוד שאם לא ננסה לבדוק את המציאות הקיימת עכשיו אולי נפגע גם בהמשך.

עידית סילמן: אילנה, אולי תעני על זה את.

אילנה גנס: אני אשמח לענות.

ענת כהן שמואל: - - - השעון, ועדיין לא קראנו את הצו השני.

עידית סילמן: סליחה.

אילנה גנס: אני אענה בקצרה: כל גלי התחלואה במדינת ישראל נגרמו מתחלואה מיובאת מחו"ל.

אילנה גנס: זאת עובדה.

אילנה גנס: בסוף כל הווריאנטים האלה לא נוצרים כאן בארץ, אלא מגיעים עם אנשים שמגיעים מחו"ל.

אילנה גנס: ההבדל בין אזרח ישראלי מחוסן שנמצא בארץ, נוסע לחו"ל לפרק זמן מסוים וחוזר לבין אזרח זר שמגיע כתייר הוא משמעותי.

אילנה גנס: כי בסוף אנשים מביאים את הווריאנטים שנפוצים במדינה שבה הם גרים.

אילנה גנס: זה מה שקרה לכל אורך תקופת המגפה וגם עם הדלתא שהגיעה ממדינות אחרות, וגם עכשיו הווריאנט החדש שאנחנו מתמודדים איתו הגיע מאנשים זרים.

טלי לאופר: אבל הוא כבר כאן.

אילנה גנס: לצערנו, בגלל שאנחנו לא יודעים להגיד עד כמה החיסון מגן גם תיירת ישראלית שטיילה בדרום אפריקה חזרה עם הווריאנט הזה.

אילנה גנס: אלה לפחות שני המקרים הוודאיים המרוצפים שאנחנו יודעים עליהם.

עידית סילמן: אם היית בתחילת הדיון היית רואה שלא מדובר רק בדרום אפריקה, אלא מדובר ב-64 מדינות שידוע לנו היום שהווריאנט הנוכחי נוכח בהן.

עידית סילמן: לכן יש מקום שאנחנו אומרים שכרגע בגלל שזה משהו שיכול לעלות בסוף גם בחיי אדם וגם במוגנות שמדינת ישראל עבדה עליה מאוד קשה גם מבחינה כלכלית וגם מבחינה בריאותית, זה יכול לעלות לנו גם בבריאות וגם בכלכלה בהמשך.

עידית סילמן: לכן יכול להיות שהכלי המצומצם הזה ולזמן קצר יכול להיות אפקטיבי.

אילנה גנס: לגבי שאלתך מה תורמת לנו בדיקה ביום השלישי?

אילנה גנס: היא תורמת תרומה ניכרת, בעיקר משום שחלק גדול מהאנשים נדבקים סמוך למועד ההמראה שלהם לטיסה ואז הבדיקה שלהם בנתב"ג היא עדיין שלילית, והם מתאמתים בשלב מאוחר יותר.

אילנה גנס: חלקם גם נדבקים בטיסה.

אילנה גנס: מתוך נתונים לכל אורך התקופה אנחנו רואים שבערך 50% מהחוזרים מחו"ל שנדבקו מקבלים תשובה חיובית כבר בנחיתה שלהם, ועוד כ-50% אנחנו מזהים אחרי שבוע.

אילנה גנס: מרביתם מתאמתים סביב היום השלישי – פלוס-מינוס יומיים – ולכן זה בערך הרף שקבענו.

אילנה גנס: ניסינו לייצר פה דיפרנציאציה בין מחוסנים ללא מחוסנים כדי להתחשב בהערכה שהסבירות שיידבקו היא נמוכה יותר, ולכן תקופת הבידוד שלהם קצרה יותר.

עידית סילמן: תודה.

עידית סילמן: בבקשה, להקריא.

יעל סלנט: סעיף 3 לא יחול על חוזר החייב בבידוד לפי סעיף קטן זה בלבד – זה חובת הדיווח.

יעל סלנט: הצו אמור לחול ללא מגבלת זמן כל עוד הצו בתוקף.

יעל סלנט: קודם אמרתם, אילנה, שייקח לכם שבוע או שבועיים להבין את ההיקף.

יעל סלנט: אבל בעצם מה שאתם מציעים פה זה הוראה קבועה, לא הוראת שעה.

עידית סילמן: אין פה הגבלה של זמן.

דניאל שמר שגיא: אני מהלשכה המשפטית של משרד הבריאות.

דניאל שמר שגיא: הצו מוארך כל 30 יום.

דניאל שמר שגיא: הפקיעה הקרובה שלו היא ב-9 בדצמבר.

דניאל שמר שגיא: אנחנו נבקש הארכה שלו בקרוב.

דניאל שמר שגיא: ההוראה הזאת גם מוגבלת, מטבע הדברים, לאור ההגבלה של הצו.

יעל סלנט: הצו הרי מוארך באופן אוטומטי.

דניאל שמר שגיא: זה מאפשר לנו לבחון את ההוראות לאור ההארכה של הצו כל פעם, וככל שהם לא יידרשו אנחנו נגיש בקשה לביטול שלו.

יעל סלנט: אבל כשאתם מאריכים את הצו אתם מאריכים אותו יחד עם ההוראה הזאת.

דניאל שמר שגיא: אנחנו בוחנים את זה כל פעם.

דניאל שמר שגיא: ברגע שאפשר יהיה לבטל אותו אנחנו נוכל לעשות את זה.

יעל סלנט: זה ברור.

יעל סלנט: כלומר אפשר היה להגיד שזה יהיה בתוקף.

עידית סילמן: אז זה יהיה בתוקף עד 9 בדצמבר מבחינתנו.

עידית סילמן: אנחנו נציין את התיקון.

דניאל שמר שגיא: בימים הקרובים אנחנו צריכים להאריך את הצו בעוד 30 יום.

עידית סילמן: אנחנו לא נאריך לכם בעוד 30 יום פה.

יעל סלנט: הם מאריכים בלעדינו.

טל פוקס: כרגע הצו הוא עד 7 בדצמבר.

טל פוקס: אילנה תתייחס לשאלה האם יש סיכוי שנוכל לבטל את זה ב-7 בדצמבר.

טל פוקס: מה שאנחנו כן יכולים לבחון בהארכה הקרובה זה להאריך את ההוראה הזאת לתקופה קצרה יותר ולא ל-30.

טל פוקס: אבל אנחנו מבקשים לא לקצר לנו את זה עד 7 בדצמבר, אלא אם כן אילנה תגיד שהיא חושבת שיש עוד סיכוי שבעוד כמה ימים אנחנו יכולים לבטל את זה.

אילנה גנס: לפי הערכה שלנו, אנחנו לא נוכל להגיד עד אז שזה וריאנט לא מסוכן.

אילנה גנס: לא יהיו לנו על זה מספיק נתונים בוודאות.

יעל סלנט: ואחרי 7 בדצמבר?

טל פוקס: אנחנו כן נבחן את זה.

אילנה גנס: אנחנו כל הזמן בוחנים את זה כי בסוף כל התקנות שקשורות לזה - -

עידית סילמן: אנחנו לא נוכל לתת כאן הארכה של 30 יום.

יעל סלנט: הם עושים את זה בלעדינו.

עידית סילמן: כן.

עידית סילמן: לכן אנחנו נקצוב, ואין שום בעיה – נקיים דיון נוסף על הנושא הזה, וגם נשמע נתונים.

עידית סילמן: אנחנו לא נוכל לתת בלי הגבלה כי אם אנחנו נותנים בלי הגבלה נוכל לקיים דיון בלעדיכם, וזאת לא המטרה.

עידית סילמן: המטרה היא לקיים דיון איתכם יחד ושייקחו את זה במלוא הרצינות וגם שאזרחי מדינת ישראל יבינו שאנחנו לוקחים את זה ברצינות.

עידית סילמן: יושבים כאן הרבה אנשים מעולם התיירות, מעולם המסעדנות, ואנחנו מחויבים גם להם.

עידית סילמן: אגב, אמרתי מראש: אנחנו מחויבים לבריאות העם – דבר ראשון.

עידית סילמן: לכן כל שינוי יהיה בתיאום.

טל פוקס: אנחנו נבקש לצאת להתייעצות לפני ההצבעה.

עידית סילמן: אין אפשרות כי ב-11:00 אנחנו חייבים לסיים בגלל המליאה.

טל פוקס: מה הכוונה – להצביע שזה יהיה רק עד 7 בדצמבר?

עידית סילמן: זה יהיה עד 12 בדצמבר.

טל פוקס: עכשיו אנחנו מטפלים בהארכה.

יעל סלנט: זה יהיה בתוקף עד התוקף של הצו או עד 12 בדצמבר, לפי המוקדם.

עידית סילמן: התוקף של הצו הוא 7 בדצמבר או 12 בדצמבר בחודש, לפי המוקדם.

טל פוקס: זה אפשרי?

טל פוקס: לא עשינו את זה עדיין.

עידית סילמן: ברמה העקרונית כשאנחנו נותנים עד 12 בחודש אנחנו נותנים 14 יום מאז קבלת ההחלטה בקבינט שבתוך 14 יום בערך יגיעו נתונים ראשונים.

עידית סילמן: אז עד 12 בחודש זה נראה לנו מאוד הגיוני.

עידית סילמן: נראה נתונים.

עידית סילמן: אם יהיו נתונים עד אז, יהיו; אם לא – נאריך את זה לפי המוקדם.

עידית סילמן: אין לנו שום עניין – זה שקיפות ציבורית נטו כדי שהציבור יבין שאנחנו הולכים יד ביד יחד איתכם ויחד איתם ודואגים לבריאות העם.

עידית סילמן: בריאות הציבור עומדת לנגד עינינו.

עידית סילמן: זאת ועדת בריאות.

עידית סילמן: אנחנו נשמור ונגן על זה מכל משמר לקולה ולחומרה, כמו שראיתם.

עידית סילמן: לכן נקצוב את זה עד 12 בחודש או עד פקיעת התוקף של הצו, לפי המוקדם.

עידית סילמן: בדיון הקבינט נאמר שבתוך שבועיים בערך כל הנתונים יגיעו ואנחנו נדע.

עידית סילמן: אם לא יגיעו כל הנתונים תוך שבועיים נאריך בהתאמה.

עידית סילמן: אם יגיעו נתונים ואנחנו יודעים, פחות או יותר, שתהיה לנו אפשרות לשחרר את זה עם משהו קביל.

עידית סילמן: בסדר?

לילך וגנר: אין בעיה.

לילך וגנר: רק שהוועדה מודעת לכך שיש כוונה להאריך את התוקף כפי שהציע משרד הבריאות.

יעל סלנט: אין בעיה, אנחנו פה, אנחנו לא הולכים לשום מקום.

יעל סלנט: כנסת ישראל זה הבית שלנו, זה הבית של המחוקקים.

יעל סלנט: אם לפי המוקדם זה בסדר.

יעל סלנט: כלומר עד 12 בדצמבר אם הצו יוארך, ואם הצו לא יוארך אז עד לפקיעת התוקף.

לילך וגנר: לצורך השקיפות מול הוועדה שיהיה ברור שיש כוונה להאריך.

עידית סילמן: אין שום בעיה.

טלי לאופר: גברתי, יש לי בקשה שלא תפריע לתקנות.

טלי לאופר: מאחר שאני רואה שהשפעה לא תהיה לנו, ואני כבר רואה שזה לא ייגמר ב-14 יום, ומאחר שאלפי בתי אב קורסים - -

עידית סילמן: תדעי לך שאני קובלת על האמירה הזאת.

עידית סילמן: לנו מאוד חשובים העסקים והתיירות בישראל.

עידית סילמן: את רואה שאני עושה פה מאמצים עילאיים - -

טלי לאופר: להפך, התכוונתי להגיד באופן חיובי אם תצא קריאה מהוועדה לגופים המוסמכים שכל זמן שבגלל בריאות הציבור אנחנו נדרשים למגבלות האלה, שיירקם מנגנון פיצוי ומענקים לאותם עסקים שנפגעים.

טלי לאופר: רק שתצא קריאה מהוועדה – אני אשמח מאוד.

עידית סילמן: אנחנו בכיף נוכל לשבת יחד, ואם תרצי גם עם מנהלי הוועדות האחרות, ונוכל לבדוק גם את הדברים.

עידית סילמן: פה אנחנו דואגים ומקיימים את הבטחתנו לציבור להתנהל בשקיפות ולא לסגור מה שניתן.

עידית סילמן: אם תהיה אופציה עד 14 יום ומשרד הבריאות יחליט לפתוח לעולם, ונראה, שברוך ה', החיסונים מסייעים בידינו, והזן הזה לא מאיים זאת תקוותנו האמיתית.

עידית סילמן: נתפלל לזה.

עידית סילמן: עכשיו חנוכה, זאת ההזדמנות שיהיו לנו ניסים.

יעל סלנט: צריך להצביע על תיקון מס' 2 ותיקון מס' 10 בנוסח שהקראתי.

עידית סילמן: מי בעד?

עידית סילמן: מי נגד?

עידית סילמן: מי נמנע?

עידית סילמן: ההצבעה אושרה.

עידית סילמן: התיקון התקבל.

יעל סלנט: לגבי תיקון מס' 13 – הוועדה מחליטה לאשר ולקבוע שהתוקף שלו יהיה עד 12 בדצמבר או עד פקיעת התוקף של הצו ב-7 בדצמבר, לפי המוקדם ביניהם.

יעל סלנט: מכיוון שיש בקנה הארכת צו אז, כנראה, זה יהיה עד 12 בדצמבר.

עידית סילמן: מי בעד?

עידית סילמן: מי נגד?

עידית סילמן: מי נמנע?

עידית סילמן: ההצבעה אושרה

עידית סילמן: התיקון התקבל.

עידית סילמן: אני מודה לכולם.

עידית סילמן: הישיבה נעולה.