ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 65, 2021-11-29 11:00

וליד טאהא: בוקר טוב לכולם.

וליד טאהא: אנחנו מתחילים בדיון בנושא הצעת אכרזת גנים לאומים, שמורות טבע, אתרים לאומים ואתרי הנצחה (שמורת טבע הר מירון) (תיקון), התשפ"ב-2021, לפי תכנית למתחם קבר הרשב"י מס' 209-0263913 ותכניות נוספות במושב מירון.

וליד טאהא: היועץ המשפטי, תומר, בבקשה.

תומר רוזנר: בוקר טוב לכולם.

תומר רוזנר: אני אציג את מסגרת הדיון: אנחנו מדברים בבקשה של שרת הפנים לגריעה משמורת הטבע הר מירון.

תומר רוזנר: שמורת הטבע הוכרזה ב - - - כולל השטחים הסמוכים לקבר רבי שמעון בר יוחאי – הרשב"י.

תומר רוזנר: בעקבות הצורך להסדיר את מתחם הקבר וסביבתו ותחומים נוספים מעבר לכך, מבקשת שרת הפנים את אישור הוועדה לגריעה של כ-145 דונם משטח השמורה.

וליד טאהא: כמה שטח השמורה?

תומר רוזנר: אני לא יודע להגיד מה שטח השמורה המלא - -

לירון אדלר: 84,000 דונם.

וליד טאהא: 84,000 דונם שטח השמורה בכלל.

תומר רוזנר: מדובר בגריעה של 145 דונם בארבעה מתחמים שונים.

תומר רוזנר: חלק מהגריעה נוגעת ליצירת דרך גישה נוספת למתחם הקבר מדרום.

תומר רוזנר: הסדרה של דרך מצפון.

תומר רוזנר: הסדרה של תחומי נחלות במושב מירון הסמוך ומתחמים נוספים.

תומר רוזנר: מה שאני מציע הוא שבמסגרת הדיון, השאלה שאתם צריכים להכריע בה כחברי כנסת היא האם יש הצדקה לגריעה משמורת הטבע כאשר השיקולים הם כמובן האם התכנית שמוצגת מצדיקה את הגריעה או לא?

תומר רוזנר: השאלה האם הוצגו בפניכם שיקולים ראויים מצד אחד מבחינת התכנית, ומצד שני מבחינת ערכי הטבע הנפגעים עקב אותה גריעה.

תומר רוזנר: כמובן שבמסגרת הדיון הזה, הוועדה הזאת לא אמורה להחליף את מוסדות התכנון שדנו ואישרו את התכנית אלא לדון בשאלה הממוקדת של הגריעה משמורת הטבע – אם כן או לא לגרוע משמורת הטבע מהשיקולים שאמרתי קודם, האם התכנית מצדיקה את הגריעה מצד אחד, והאם נפגעים פה ערכי טבע כאלה ואחרים, שאינם מצדיקים מצד שני.

וליד טאהא: האם השמורה תהיה אחראית על כל מה שייעשה?

וליד טאהא: וזה מה שהם לא אוהבים בדרך כלל, להיות אחראים על דברים שנעשים מעבר לתחום העיסוק שלהם.

תומר רוזנר: נכון.

תומר רוזנר: מה שאני מציע הוא שהמתכננים או משרד הפנים יציגו את התכנית כפי שמבקשים, את השטחים שמבקשים לגרוע בצורה פרטנית, ואז אתם תחליטו איך אתם רוצים להתקדם.

וליד טאהא: מי נציג משרד הפנים?

יסמין טלמון: אמורים להיות המתכננים, אני חושבת שהם בזום.

וליד טאהא: לפני המתכננים, נציג משרד הפנים יציג את הרציונל שלו ואחרי זה, נשמע גם את המתכננים.

תדמור עציון: אני היועצת המשפטית של מינהל התכנון.

יסמין טלמון: אני יועצת סביבתית של מינהל התכנון.

תדמור עציון: יסמין תציג את עיקרי התכנית.

תדמור עציון: אני אשמח אם מי שמחובר לזום יבדוק כי חוקר התכנית אמר לי שהוא ניסה להתחבר לזום ולא הצליח.

וליד טאהא: מי אמר לך?

תדמור עציון: דרור לביא אפרת, מי שהיה החוקר של התכנית.

יסמין טלמון: הכי טוב שמר ערן מבל יציג את התכנית, אם אפשר לכוון אליו.

לאה קריכלי: הוא פה, הוא בזום.

ערן מבל: ברשותכם, אני אעלה מצגת.

ערן מבל: אני ערן מבל, אני אדריכל ומוניתי מטעם מינהל התכנון להכין תכנית למתחם קבר הרשב"י.

ערן מבל: ברשותכם, אני אציג בקצרה בכמה שקפים מה מהות התכנית, מה הסיבות שגורמות לבקשה שלנו לגרוע שטחים בתיאום עם רשות הטבע והגנים ועם מועצת שמורות הטבע.

ערן מבל: העליתי מצגת.

ערן מבל: הרקע לעבודה הוא החלטה של ממשלת ישראל להסדיר את מתחם קבר הרשב"י בעקבות דוחות מבקר המדינה מ-2008 נדמה לי, שהצביעו על ליקויים חמורים באתר.

ערן מבל: בצילום האוויר, אני מקווה שאתם רואים אותו, רואים במרכז את הצילום של קבר הרשב"י עם הכיפות בצבע תכלת עליו.

ערן מבל: את השטחים שמסביבו, ששימשו ומשמשים בעיקר כשטחי חנייה או באירועים גדולים כשטחי התכנסות, ומעל רואים את מתחם ישיבת בני עקיבא.

ערן מבל: הרקע הוא שמתחם קבר הרשב"י הוא האתר הדתי הלאומי השני או הראשון, תלוי את מי שואלים, מבחינת היקף המבקרים אחרי או לפני הכותל המערבי.

ערן מבל: יותר ממיליון וחצי מבקרים מגיעים למקום מדי שנה, ובל"ג בעומר, כשאנחנו יודעים מהתזכורת האחרונה לצערנו – מעל 450,000 נפש.

ערן מבל: דוח מבקר המדינה קבע ב-2008 שהמתחם אינו ראוי ומוכן לקלוט עשרות-אלפי אנשים, ובעקבות זה החליטה הממשלה, במרץ 2009, להסדיר את המקום.

ערן מבל: קודמה תכנית בניין עיר מצומצמת למקום שהגיעה לשלב התוקף ובוטלה על-ידי השר אלי ישי.

ערן מבל: לאחר מכן, ב-2012, משרד הפנים בחר במשרד שלי לתכנן את המתחם כולו.

ערן מבל: המטרות של התכנית היו להתאים את התכנון הפיסי של המתחם לאתר מרכזי בחשיבות לצורכי תפילות וטקסים דתיים.

ערן מבל: תכנון מחודש של סביבת הציון, במטרה להנגיש פיסית ותחושתית את המקום לקהלי יעד רחבים.

ערן מבל: יצירת תנאים פיסיים מכובדים לתפילה, לימוד והפנמת החוויה הדתית.

ערן מבל: מתן מענה לקליטת כמויות שיא של מבקרים בפרקי זמן קצרים בהיבטים של תשתיות, כבישים ומוקדי חנייה.

ערן מבל: הסדרת תשתיות חשמל, מים, ביוב, שירותים ואמצעי חירום וכדומה.

ערן מבל: שימור היסטורי וערכי של מבנים ומרכיבים ייחודיים באתר, כחלק מתיעוד וסיפור מורשת האתר בתקופות שונות.

ערן מבל: מתן ביטוי לשימור והנצחת מורשת הרשב"י, בהתאם להחלטת הממשלה.

ערן מבל: מטרות משניות – מתן פתרון לנגישות, וזה מתחבר לנושא הדיון של היום, פתרון לנגישות ישירה למתחם על-ידי חיבור תחבורתי מוסדר לכביש ארצי 866.

ערן מבל: לשם כך, אנחנו צריכים את המעברים דרך שמורת הטבע או בשולי שמורת הטבע באופן שיפחית את התלות והשימוש במערכת הכבישים הפנימיים של מושב מירון.

ערן מבל: הגדרת גבולות התכנון ושטחי הפיתוח הנדרשים בהתאם לבעלויות קרקע, רגישויות נופיות וסביבתיות בהתאם לממשק עם שמורת הטבע הר מירון.

ערן מבל: תכנון הממשק המיטבי בין האתר ומושב מירון לשמורת הטבע.

ערן מבל: הסדרת פתרונות נאותים לביקושים למסחר מקומי של תשמישי קדושה ומזון וכדומה.

ערן מבל: שילוב האתר ב"סיפור" התיירותי באזור בזיקה ליישובי ואתרי התיירות באזור, כנושא מרכזי בתחום של קברי צדיקים ואתרי מורשת.

ערן מבל: איתור שטחים ראויים לפיתוח ובנייה – השלמות בנייה שדרשות תוך שמירה על ערכים סביבתיים ויצירת ממשק הולם עם שמורת הטבע.

ערן מבל: קביעת הנחיות בינוי מחייבות לעבודות הבינוי והפיתוח.

ערן מבל: מי מגיע למתחום הרשב"י?

ערן מבל: אז מגיע מגוון של כל מי שאנחנו יכולים לחשוב – מגיעים מהארץ ומחו"ל.

ערן מבל: מחו"ל מגיעים חרדים שמגיעים ייעודית למקום הזה בלבד וחוזרים, משפחות בודדות שעולות כחוויה משפחתית, משפחות גדולות שעולות לאירועים כמו חלאקה ואירועים משפחתיים אחרים.

ערן מבל: קהילות שלמות שמגיעות עם הרבנים מישיבות בירושלים, בני-ברק, בית שמש וכדומה.

ערן מבל: מטיילים שמטיילים כחלק ממסלול בקברי צדיקים.

ערן מבל: בדרך כלל, הביקורים הם ביקורים למספר שעות, ביקורי יום.

ערן מבל: קיים פלח קטן של מבקרים, בעיקר לקראת ימים חשובים, שמקימים אוהלים, לנים באוהלים ונשארים באזור.

ערן מבל: ממה שבדקנו, ראינו שאדם מאמין מגיע בממוצע שלוש פעמים בשנה למתחם.

ערן מבל: בסך הכל, היום בנוי מבנה הציון המרכזי, שהוא כ-1,800 מטר, שהוא מבנה קדום ולכן, הוא לא נבנה לפי חוקי התכנון והבנייה, וסביבו תוספות והשלמות מאוחרות שנעשו, שחלקן הגדול ללא היתרי בנייה מוסדרים.

ערן מבל: בסקר מבקרים באתר, בשנת צפייה – עשינו את הסקר הזה ב-2013 וב-2014 – אני חושב שכ-2.25 מיליון מבקרים בשנה.

ערן מבל: לדעתי, הנתונים גם של המשטרה וגם של אנשים שמחזיקים את המקום.

ערן מבל: בל"ג בעומר – בין 400,000 ל-500,000 נפש.

ערן מבל: חייבים לזכור שאנחנו מכירים את ל"ג בעומר אבל ישנם קרוב ל-90 ימים שהם ימי שיא, שמגיעים בהם עשרות-אלפי מבקרים כמו בחול המועד סוכות, חול המועד פסח, בין הזמנים, ראש חודש אלול.

ערן מבל: לא מגיעים בהיקפים של ל"ג בעומר אבל מגיעים עשרות-אלפי מבקרים, וזה מבקרים לא מתוכננים.

ערן מבל: אתה לא יכול לתכנן את הביקור שלהם כי הרבי בישיבה בירושלים מחליט לקחת את כל התלמידים למירון, אז הם מגיעים למירון עם ארבעה, חמישה אוטובוסים, 300 איש, בלי שמישהו יודע או מתאם את זה.

ערן מבל: זה לא אירועים שאפשר לתכנן אותם כשהרבה אנשים מגיעים לשם.

ערן מבל: עשינו ניתוח של כמות המבקרים בהתאם לאירועים השונים ואני לא אלאה אתכם במספרים אבל מה שהיה מאוד חשוב לראות הוא מה זמני השיא כי זה שמגיעים עשרות אנשים ביממה, זה לא נותן מושג לגבי העומס.

ערן מבל: חשוב לראות מתי נוצרים הפקקים, העומס, ואז זיהינו את השעות בבוקר, בצהרים או בערב, מתי ה"פיקים" הגדולים של מבקרים.

ערן מבל: עוד נתון שהוא חשוב – רוב המבקרים הם גברים – 65% ו-35% נשים.

ערן מבל: ילדים מעטים אבל בעיקר מגיעים מבוגרים.

ערן מבל: מאחר והשטח הוא מאוד מצומצם – כל מתחם הרשב"י הוא שטח מאוד מצומצם, אחת החלטות הראשונות שקיבלה ועדת ההיגוי בהמלצתנו היא לארגן את המקום הזה במודל מעגלי, שאומר בציון עצמו - - - איפה שחדר הרשב"י, תהיה פעילות שקשורה לפולחן הדתי בלבד ולא שום דבר אחר, לא מקוואות, לא סעודות מצווה, לא שום דבר אחר.

ערן מבל: ליבת המתחם היא רק לתפילה וכל מה שקשור לה כמובן.

ערן מבל: באגף השני, שהוא קצת מרוחק יותר – הוא יכול להכיל אזורי למידה לקבוצות, טקסים, חלאקות וכל הפעילויות שמשפחות מגיעות לשמן.

ערן מבל: אירועים גדולים יותר באים למעגל שלישי, שבהם גם יהיה המקום שאפשר יהיה לעשות את סעודות המצווה, שם יהיו השירותים הסניטאריים וכדומה.

ערן מבל: בהתאמה בנינו פרוגרמה שאומרת שבציון עצמו תהיה פעילות דתית בלבד, וכל מה שהוא לא חיוני לא יהיה שם אלא יורחק.

ערן מבל: שוב, אנחנו לא בשטח מעגלי, לכן המודל הזה ייושם על-גבי המצב הקיים עם הטופוגרפיה הקיימת והאילוצים הקיימים – כל מעגל זוהה איפה הוא בשטח.

ערן מבל: בוועדת ההיגוי היו שותפים נציגי ועדת החמישה, נציגי המשטרה.

ערן מבל: הייתה ועדת היגוי רחבה שליוותה אותנו ותרמה לנו מאוד מהידע שהצטבר.

ערן מבל: בצורה הזאת נבנו מעגלי הפעילות עם מה שיהיה בכל מקום ומקום.

ערן מבל: צריך לזכור ברקע שהשטח ברובו הוא שטחי מדינה למעט 27 דונם שהם חלקי הציון – חלקה 12, למעט החלקות שהן קטע ציון, שהן חלקות פרטיות ורשומות על-שם ה - - -.

ערן מבל: גם על זה היו מחלוקות לא מועטות.

ערן מבל: במצב התכנוני הקיים – זה תצריף של התכניות הקיימות, ואנחנו רואים במתחם הרשב"י את המבנה שנמצא בתוך שטח שייעודו שטח ציבורי פתוח.

ערן מבל: כל ייעודי הקרקע שעליהם קיים מבנה הרשב"י, כל משטחי החנייה, כל מה שנכנס שם חוקי או לא-חוקי, נמצא בתוך שטח שהוא לייעוד שטח ציבורי פתוח, וזה נושא שהגביל מאוד את היכולות של מפעילי האתר כל השנים לייצר שם פעילות של בנייה, של הסדרה - - - והאפשרויות מאוד מוגבלות.

ערן מבל: עוד נקודה – שימו לב ונדבר על זה בטח בהמשך – ממש מתחת לציון, בנקודה הכי רגישה, הכי חשובה, יש כאן תב"ע מאושרת לבית מלון על מקרקעין של המדינה, שהם מוחכרים ליזם פרטי והיו סלע מחלוקת גדול באירוע.

ערן מבל: התכנית המוצעת שאנחנו גיבשנו עם ועדת ההיגוי, כפי שהופקדה עם ההתנגדויות, היא ניסתה לפתור קודם כל את הנושא של גישה ותחבורה – לאפשר גישה נוחה למקום, לאפשר גישה נוחה של מבקרים באתר באופן בטיחותי ונח, ולאפשר גישה של כוחות ביטחון כשצריך חס וחלילה, בצורה מהירה ונוחה לאתר.

ערן מבל: לכן, התכנית הציעה פה שינוי אחד רדיקאלי שהוא יצירת דרך גישה חדשה לאתר מכביש 866, בדרך הזאת שעוברת במורד מעל נחל מירון ומתחברת לאתר.

ערן מבל: כל אוטובוס או רכב פרטי שאמור להגיע עם מבקרים ייסע בדרך הזאת.

ערן מבל: בממשק בין הציון לבין הישיבה יהיה מסוף או טרמינל שבו אפשר יהיה להוריד את המבקרים ולנסוע עם הרכבים הפרטיים או האוטובוסים לחניות שנמצאות בשטחים שגובלים במושב מירון.

ערן מבל: כל השטחים שסביב הציון מיועדים למרחב ציבורי לקהל המבקרים.

ערן מבל: כל החניות שהיום נמצאות שם אמורות להתבטל ולעבור לחלק הצפוני.

ערן מבל: הדרך – אותה דרך שראינו שמגיעה מכביש 866 יוצאת לכיוון צפון בדרך חירום שכבר קיימת בפועל, מה שאנחנו קוראים "דרך בורמה", שהיא דרך הגישה של כוחות הביטחון וההצלה למתחם והיא דרך לא מוסדרת.

ערן מבל: לטובת הדרך הזאת אנחנו עושים חלק מהגריעות משמורת הטבע.

ערן מבל: התכנית עצמה, מה שהיא עשתה – היא קבעה את שטח הציון כשטח המוסד הדתי המרכזי.

ערן מבל: השטחים שסביבו כשטחים למוסדות ציבור משלימים ושטחים פתוחים.

ערן מבל: בסמוך יש שטח שמיועד לכינוס של כל כוחות הביטחון וההצלה.

ערן מבל: הסדרה של בית העלמין של מושב מירון שקיים והיה לא מוסדר וביטול שיריוני קרקע שהיו פה לשימושים של מגורים וכדומה והחזרת לשמורת טבע, כמו שאתם רואים כאן – כל מה שלא מתאים בתכנית שהראיתי קודם, שטחים שהיו לייעודים שונים והם לא מתאימים למיקום הזה – החזרנו אותם לטובת שמורת הטבע.

ערן מבל: עוד שינוי משמעותי שעשינו הוא סביב נושא המלון – מאוד לא רצינו שהמלון יישב מתחת לציון, ולכן הסטנו את עיקר הבינוי של המלון בצמידות דופן לבינוי הקיים של מושב מירון – זה שטח הבניין והרחקנו אותו במירב מהציון, ואת כל שטח המגרש השארנו כשטח פתוח.

ערן מבל: אני מניח שקשה לראות אבל יש כאן קו מרוסק שמראה את תחום הבנייה, וכל זה יהיה שטח פתוח.

ערן מבל: אתם יכולים לראות בצילום אוויר שכל השטחים שסביבו הם שטחים לקליטת קהל.

ערן מבל: הדרך בהיקף מאפשרת לתחבורה מבלי להיכנס לתוך המתחם עצמו.

ערן מבל: אזור המלון שהזכרתי קודם צמוד למושב, כל השטח שמתחת לציון הוא שטח שיישאר מוכרז טבעי.

ערן מבל: יש פה גם קברים ויש פה אזור שהוא מאוד רגיש גם מבחינה דתית – כל הר מירון הוא בית קברות.

ערן מבל: התכנית הגדירה בינוי מינימאלי להסדיר את הבטיחות בכניסות וביציאות - - - ויש רחבות רבות להתכנסות בהיקף במקום מגרשי החנייה הקיימים, ורחבות שבהן משפחות ומבקרים יכולים להתכנס.

ערן מבל: בסך הכל, התכנית קבעה - - -

קריאה: לא הצלחתי להבין את המשפט האחרון שלו בנושא בית הקברות.

קריאה: מה הוא אמר?

וליד טאהא: ערן, תתכנס לאזור שמבקשים לגרוע אותו, לאזורים שמבקשים לגרוע אותם.

יצחק פינדרוס: כל הכבוד לסבלנות שלך היום, אני לא יודע מה קרה.

וליד טאהא: אני בדרך כלל סובלני מאוד.

וליד טאהא: ערן, תתחיל להתכנס בדיוק לבקשה, לנושאים, לחבל הזה שאתה מבקש לגרוע וגם לשאר המתחמים – תתרכז שם.

ערן מבל: המפה הזאת מראה לנו את השטחים שאנחנו - -

וליד טאהא: איזה מספר שקף זה?

ערן מבל: שקף 28.

וליד טאהא: הוא מונח גם על שולחן חברי הכנסת.

ערן מבל: שקף 28 מראה – נתחיל עם הגריעות הצפוניות לטובת דרך היציאה.

ערן מבל: כפי שציינתי קודם, הכניסה לאתר תהיה מכביש 866, בחלק הדרומי.

ערן מבל: הכביש הטבעתי ייסע על דרך החירום הקיימת, "דרך בורמה", וייצא לצומת בר-יוחאי, צומת הכניסה למועצה האזורית, כך שיהיה מעגל תחבורתי.

ערן מבל: הדרך הזאת, כפי שהיא קיימת היום, נמצאת בחלקה בתחום שמורת הטבע כאשר השטחים שמעבר לדרך הם לא חלק מהשמורה, חלקם שטחים - - - בשולי הנחלות של המושב - -

וליד טאהא: תתקדם בקצב יותר מהיר כי זה לוקח יותר מדי זמן ויש פה אנשים שירצו לדבר.

וליד טאהא: אנחנו רוצים לשמוע גם דעות של גורמים אחרים אז תתקדם בבקשה.

תומר רוזנר: רק לגבי כל מתחם, בבקשה תציין בכמה דונמים מדובר ומה יש שם כיום.

ערן מבל: מתחם 1 הוא מתחם שהוא שטח חורש טבעי והוא מיועד לגריעה כדי לאשר את הדרך.

ערן מבל: אנחנו מבקשים לגרוע בו 3.5 דונם.

ערן מבל: מתחם 2, שהוא מתחם הגריעה העיקרי, הוא מתחם של 79 דונם כמעט והוא המתחם שכולל את הציון וסביבתו, כולל חלק קטן מבית המלון.

ערן מבל: זה גבול השטח שהוא בגן הלאומי.

ערן מבל: כל השקפים האלה, 78,79 דונם מבקשים לגרוע לטובת הסדרת התכניות.

ערן מבל: שקף 3 – השטחים הצפוניים הם שטחים בהיקף של כ-32 דונם לטובת העברת הדרך ויצירת מגרשי חנייה בדופן שפונה למושב.

ערן מבל: אלה שטחים שהם בשולי הנחלות של המושב.

ערן מבל: שטח 4 – צפוני, כ-30 דונם, שנמצא בתחום השטחים החקלאיים של המושב.

ערן מבל: - - - השמורה כמעט ולא - - - והכביש הזה עושה תחום ברור בין שמורת הטבע לשטחי המושב.

ערן מבל: זהו.

ערן מבל: פה אני מסיים את נושא הגריעות.

וליד טאהא: יש לכם במצגת גם חישוב שטחים וביטול אכרזה – זה לפי מספר מתחם 1234, וכל מתחם, כמה גורעים ממנו.

וליד טאהא: בסך הכל, 145 דונם ו-420 מטר?

ערן מבל: נכון.

וליד טאהא: תודה רבה לך.

וליד טאהא: יש פה נציגים של המועצה האזורית?

מיכאל מלכיאלי: כמה שאלות - -

וליד טאהא: רגע, מלכיאלי.

יסמין טלמון: לפני כן בבקשה, נמצא אתנו יושב-ראש מועצת גנים ושמורות - -

וליד טאהא: כן, אני אחזור אליו.

וליד טאהא: למה לפני כן?

יסמין טלמון: כי הוא צריך לצאת.

וליד טאהא: בסדר, כולנו צריכים לצאת אז חכה קצת.

וליד טאהא: אני פניתי אליהם, אז מי נציג המועצה האזורית מרום הגליל?

וליד טאהא: יש לנו מסמכים שהם מסכימים לתוכנית וגם ישיבה של המועצה.

וליד טאהא: בבקשה, בכמה משפטים, מה יש לכם לומר על הנושא?

נופר בהלול: נעים מאוד, אני מנהלת הוועדה המקומית, אלדד שהם הוא יועץ לוועדה וראובן דדיה מהנדס המועצה והוועדה.

נופר בהלול: את התכנית אנחנו כמובן מכירים, היינו שותפים להליך התכנון והאישורים שלה עד לרגע זה.

נופר בהלול: אנחנו כמובן תומכים בבקשה לגריעה משמורת הטבע, כפי שהציג ערן.

וליד טאהא: אני רוצה להודות לכם, תודה רבה לך.

וליד טאהא: אני חוזר אליך, תציג את עצמך לפרוטוקול.

ערן פייטלסון: אני יושב-ראש מועצת גנים לאומים ושמורות טבע.

ערן פייטלסון: הנושא הזה כמובן היה במועצה.

ערן פייטלסון: התפיסה שלנו היא שהאזור הזה הוא לא שמורת טבע – כמובן שאנחנו מדברים פה על שמורת טבע ולא על גן לאומי.

ערן פייטלסון: השטחים שנגרעים הם לא שמורת טבע, הם גם לא בליבת שמורת הטבע של הר מירון.

ערן פייטלסון: המטרה שלנו היא לצמצם את החיכוך עם יישובים ועם מוסדות.

ערן פייטלסון: אנחנו שוכנענו שיש פה חשיבות לשיפור הנגישות למתחם הרשב"י.

ערן פייטלסון: אני חושב שאחרי הטרגדיה שהייתה, זה ברור עוד יותר כמה חשוב שתהיה נגישות טובה למתחם הרשב"י, ולכן אנחנו הסכמנו לגריעה, וניסינו גם שיהיה ברור מה גבול השמורה ומה לא גבול השמורה.

ערן פייטלסון: ולכן, כשהדרך מהווה גבול, זה תמיד דבר שמאוד מבהיר לגורמים בשטח, ולכן אישרנו את הגריעה הזאת.

וליד טאהא: תודה רבה לך.

וליד טאהא: אנחנו נשמע עכשיו את חברי הכנסת.

וליד טאהא: חבר הכנסת בן צור, אהלן וסהלן.

וליד טאהא: אתה מבקר אצלנו בפעם הראשונה, נקווה שלא תהיה האחרונה.

יואב בן צור: כמי שניהל והיה סמנכ"ל המקומות הקדושים בין 94-97, אני מברך על התכנית הזאת.

יואב בן צור: אני חושב שצריך להנגיש את המקום בצורה מרבית ומיטבית מכיוון שכמות המבקרים רק הולכת ועולה וגדלה.

יואב בן צור: אני יודע ומכיר את התסבוכות, גם המשפטיות, שיכולות להיות עם תכנית כזאת וזה לגמרי לא פשוט.

יואב בן צור: אני חושב שהגיע סוף-סוף הזמן לאנשים שרוצים להתארח שם בשבתות או להישאר כמה ימים תהיה אפשרות למקום ראוי להתארח בו, ובפרט שהמקום הזה מוקם על קרקע ציבורית.

יואב בן צור: אני חושב שכל מה ששמענו פה – והלוואי שיצליחו להוביל את התכניות האלה בצורה חלקה.

יואב בן צור: אני צופה קשיים רבים - -

וליד טאהא: אתה הכרת את התכנית כשהיית סגן שר הפנים?

יואב בן צור: לא.

וליד טאהא: שם הפנים הכיר את זה אז?

יואב בן צור: אולי.

יואב בן צור: אני טיפלתי, אתה יודע במי, וזה לא היה במסגרת התפקידים שלי שם אבל בכל מקרה, אני מברך על התכנית הזאת ואני מקווה שהיא תעבור חלק על אף כל הקשיים.

יואב בן צור: אני מקווה שכולם יצליחו סוף-סוף להתכנס ולהבין שרבי שמעון בר-יוחאי, שבשבילנו הוא באמת אישיות מורמת מעם ונערצת, יבינו שצריך לתת כבוד למקום הזה ולמבקרים שבאים לשם.

יואב בן צור: תודה.

וליד טאהא: תודה רבה לחבר הכנסת יואב בן צור.

וליד טאהא: חבר הכנסת מוסי רז, בבקשה.

מוסי רז: אני תומך ובאתי לתמוך בחברי, חברי הכנסת החרדים, שזה חשוב להם כל-כך.

וליד טאהא: כל הכבוד.

וליד טאהא: חבר הכנסת מוסי רז, יש פה הצהרה פוליטית ולא תמיכה בתכנית.

מיכאל מלכיאלי: סדקים בקואליציה.

מיכאל מלכיאלי: ..

וליד טאהא: יש פה סדקים באופוזיציה, תלוי איך אתה קורא את זה, מלכיאלי, אז קראת את זה כסדקים בקואליציה, אני קורא את זה כסדקים באופוזיציה.

וליד טאהא: תשמרו על הלכידות שלכם.

מיכאל מלכיאלי: אם מוסי רז באופוזיציה, אנחנו בממשלה.

וליד טאהא: אתם מתחילים לגלות סימני עייפות אז תחזיקו מעמד.

וליד טאהא: חבר הכנסת מלכיאלי, בבקשה, לגופו של עניין.

מיכאל מלכיאלי: אדוני היושב-ראש, תודה על קיום הדיון ואני מסכים עם חברי.

מיכאל מלכיאלי: יש נקודה אחת בכל הדיון הזה שהמתכנן הדגול לא דיבר עליה, ואני חושב שחייבים לשים אליה לב, והיא הנושא הבא: היות וכל שמורת הר מירון, בוודאי האזורים שקרובים למתחם הקב, הם מקומות עתיקים.

מיכאל מלכיאלי: ברור לנו ואנחנו יודעים את זה – יש חוקרים שגם כתבו על זה, שבאזור הקבר יש קברי צדיקים נוספים, חלקם יודעים איפה הם, הם פחות מצוינים בציון כמו קבר הרשב"י אבל יודעים איפה הם נמצאים.

מיכאל מלכיאלי: השאלה בכל התכנית הזאת, שלא ראיתי התייחסות אחת – במידה ויש התנגשות בין קבר שיימצא לבין התכנית הזאת, האם יש גורם כל שהוא ממועצת הרבנות הראשית, שמומחית לנושא קברי הצדיקים ויודעת איך מתגברים ומה עושים, שמלווה את התכנית הזאת.

מיכאל מלכיאלי: להסתפק באיזו שהיא אמירה באוויר כמו ברור שנעשה – אני פחות מתחבר לזה.

מיכאל מלכיאלי: אני שואל האם המתכנן שם לב לזה?

מיכאל מלכיאלי: האם הוא הצמיד הערה בכל סעיף שלו פה, מה יקרה במקרה של התנגשות?

מיכאל מלכיאלי: מי מלווה את זה?

מיכאל מלכיאלי: איך מלווים את זה?

יואב בן צור: יש את כל הנקודות - -

וליד טאהא: רגע, חבר הכנסת בן צור.

יואב בן צור: לא, אני עונה לו, עוזר לחבר שלי.

וליד טאהא: גם אני אענה לו.

יואב בן צור: מה אתה יודע לענות לו?

יואב בן צור: תענה.

וליד טאהא: אז ההחלטה שנקבל היא על גריעת שטח ולא על תכניות בנייה.

וליד טאהא: לכל תכנית בנייה יש את הזמן להתנגד, לבקש, לשנות, להוסיף, להוריד.

וליד טאהא: אנחנו לא מחליטים, אדוני, חבר הכנסת בן צור, על הקמת בניינים.

וליד טאהא: אנחנו מחליטים היום על גריעת שטח מאזור הפארק הגדול לטובת תכנון עתידי.

וליד טאהא: לגבי התכנון – אין לנו דעה חיובית או שלילית לגביו.

וליד טאהא: אתם תנהלו כל מאבק שתראו לנכון.

יואב בן צור: גם לפי התכנית, גם לפי - - -

וליד טאהא: אז איך התשובה שלי הייתה?

יואב בן צור: מאוד דיפלומטית.

וליד טאהא: עסקתי דווקא בתכנון ולא בדיפלומטיה.

וליד טאהא: גם כשאני עוסק בתכנון, אתם מאשימים אותנו בפוליטיקה ובדיפלומטיה?

יואב בן צור: בנושא הזה רק רציתי להרגיע את חבר הכנסת מלכיאלי כיוון שאתרא קדישא מעורבת שם, ולפי התכנית כל ההסכמות וכל הבניות וכל מה שיהיה, זה יהיה בליווי אתרא קדישא שיבדקו.

וליד טאהא: אוקי.

וליד טאהא: תודה רבה.

וליד טאהא: סיימת, חבר הכנסת, כי חבר הכנסת קטע אותך באמצע.

יואב בן צור: הרגעתי אותו.

וליד טאהא: אני רוצה לשמור עליו ממך, שלא תמנע ממנו את הזכות להגיד את כל מה שהוא רוצה לומר.

וליד טאהא: אני פה כדי להבטיח לו את זה.

וליד טאהא: חבר הכנסת יצחק פינדרוס, בבקשה.

יצחק פינדרוס: אני חושב ששמענו את אנשי המקצוע ואת ההתייחסות בדיון הארוך הזה.

יצחק פינדרוס: בסוף, יש פה אזור שהוא גם אזור תיירותי וגם אזור מגורים, שבגלל הקטע הזה שהוא היה מוכרז כאזור שמורת טבע, אי אפשר היה לעשות שם תשתיות סבירות ונורמליות, למקום מס' 2 המתוייר במדינה ישראל.

יצחק פינדרוס: זה לא מכבד את המדינה, זה לא מכבד את המקום, ולכן יפה שעה אחת קודם.

יצחק פינדרוס: צריך לקדם את זה ולתת למועצה האזורית שם היתרי בנייה, לצאת לוועדה המחוזית ולעשות שם תכניות ולהתקדם.

וליד טאהא: תודה רבה, חבר הכנסת יצחק פינדרוס.

וליד טאהא: אני לא מכיר את כל הדמויות פה.

וליד טאהא: יש פה מישהו ...

גל שם טוב: אני משנה למנכ"ל המשרד לשירותי דת.

גל שם טוב: אנחנו תומכים בבקשה לגריעת השטחים.

וליד טאהא: אתה תומך בחברי הכנסת.

גל שם טוב: אנחנו תומכים בכל מה שייתן מענה למה שאנחנו - -

יצחק פינדרוס: אתה עכשיו שאלת שאלה פוליטית, ואני מציע לך - -

וליד טאהא: בסדר.

וליד טאהא: הרי האשמתם אותי שכל מה שאני אומר הוא פוליטי אז מה זה יעזור לי?

וליד טאהא: אז לעשות את זה אשכרה ישיר וזהו.

יואב בן צור: אמרתי דיפלומטי, לא פוליטי.

וליד טאהא: אוקי.

וליד טאהא: דייקת, כן.

עמית קצין: אני יועץ למנכ"ל לשירותי דת.

וליד טאהא: אז שניכם אמרתם אותו דבר.

וליד טאהא: יש מישהו בזום שרוצה לומר משהו?

קריאה: את משרד הפנים לא שמענו.

וליד טאהא: משרד הפנים – נציגי מינהל התכנון דיברו בשמו אלא אם כן יש נציג של משרד הפנים והוא ירצה גם לדבר.

שירי שניצקי: אני ממטה התכנון, ואנחנו תומכים.

וליד טאהא: אז בזום אין לנו אף אחד?

וליד טאהא: אני חוזר אלינו, לוועדה, לייעוץ המשפטי.

וליד טאהא: תומר, בבקשה.

תומר רוזנר: יש לנו שאלה למתכננים: בעקבות המלצות הביניים של ועדת החקירה לנושא אסון הר מירון, הוועדה המליצה, בין היתר, על מניעת לינה וגם על הגבלת מספר המשתתפים באירועים.

תומר רוזנר: האם, ואם בכלל, זה עשוי או עלול להצביע על התכנית?

תומר רוזנר: זאת השאלה.

וליד טאהא: למי הפנית את השאלה?

וליד טאהא: למינהל התכנון?

וליד טאהא: בבקשה.

קריאות: שערן ישיב.

ערן מבל: ברשות

ערן מבל: כם, אני אשיב לשאלה – התכנית לא קבעה מספרים של אנשים שיכולים לבוא, היא קבע שטחים שמיועדים לקליטת קהל.

ערן מבל: התכנית שבהר - -

וליד טאהא: שזה אותו דבר, לא?

וליד טאהא: זה לא אותו דבר גודל השטח?

וליד טאהא: הרי הוא שקובע את מספר האנשים, לא?

תומר רוזנר: ברור.

יואב בן צור: הוא מכין שטח לטובת מספר אנשים מסוים.

תומר רוזנר: הוא חייב להיות מבוסס על מספר האנשים שהוא מתכנן - - -

וליד טאהא: תמשיך.

יצחק פינדרוס: שאלת היועץ המשפטי היא האם לא צריך להרחיב קצת את המפה שיהיה יותר מקום לאנשים?

ערן מבל: אני אענה לך: הוצאנו מהשטח את כל מה שלא נחוץ כמו מגרשי חנייה, מבנים זמניים, שירותים זמניים – פינינו את כל מה שניתן בתכנית לפחות, כסביבת הציון, ויצרנו רחבות חיצוניות בהיקף מזערי של 12,000 מ"ר, בנוסף לכ-6,000 מ"ר בשטחים בתוך מבנים.

ערן מבל: כלומר, הנתון הכמותי שהתכנון יודע לייצר בסביבת הציון - שטח של כ-18,000 מ"ר.

ערן מבל: פה כוחות הביטחון יקבעו האם - -

יואב בן צור: לכמה אנשים זה מיועד?

יואב בן צור: מבחינת

יואב בן צור: כם, כמתכננים, לכמה אנשים זה מיועד?

ערן מבל: אדם למטר או שני אנשים למטר – זה יקבעו כוחות הביטחון.

יואב בן צור: מה זה כוחות הביטחון?

יואב בן צור: הוא עושה תכנית, כמה היא מכילה?

יצחק פינדרוס: הוא אומר לך: יש לי 12,000 מ"ר, אתה תצטרך להתמודד עם ה-12 אלף מטר האלה, תחליט כמה אתה מכניס, 24,000 איש או 12,000 איש או 6,000.

ערן מבל: המהות של הפתרון היא לנהל את הביקור שם.

יואב בן צור: לא, זה לא נכון.

יצחק פינדרוס: צריך להכפיל את זה, זה הכל.

מיכאל מלכיאלי: תומר, עכשיו רק גורעים, לא מתכננים.

תומר רוזנר: נכון.

תומר רוזנר: השאלה היא לכמה זה מיועד?

תומר רוזנר: אם כמו שאומר חבר הכנסת פינדרוס, התכנית מאפשרת במקסימום שלה בענייני בטיחות נגיד 18,000 איש למטר לצורך העניין, ככה היא לקחה בחשבון, וזה ברור שמבחינת מסקנות ועדת החקירה שכנראה זה לא מספיק, אז יכול להיות שהתכנית לא מעודכנת מספיק.

וליד טאהא: אוקי.

ערן מבל: אני רוצה להראות לכם – זה נושא שעלה כל הזמן בדיונים, השטח הזה הוא מוגבל.

ערן מבל: הזכירו פה קודם חברי הכנסת שהשטח הוא בית קברות, השטחים שאותם אפשר לפתח במגבלות של הטופוגרפיה של קברים שנמצאים בשטח, של מגבלות שמורת הטבע וכדומה – אלה השטחים.

ערן מבל: אפשר לייצר 18,000 מטר שטחי ריצפה, שעליהם אנשים יכולים לעמוד.

ערן מבל: ומפה המסקנה צריכה להיות שצריך לנהל את קצב הביקורים ואת הכניסה והיציאה של אנשים, בידיעה שבו-זמנית כמות האנשים מותאמת לכ-18,000 - - -

וליד טאהא: ליכולת הקיבולת של המקום אבל זה היה נכון גם לפני התכנון הזה, לא?

ערן מבל: נכון מאוד.

וליד טאהא: זה היה אמור לפחות להיות נכון לפני התכנון אז אין קשר בין הדברים לדעתי.

וליד טאהא: כל מקום צריך לבדוק את יכולת הקיבולת שלו לקליטת אנשים ללא קשר לתכנונים אחרים.

יצחק פינדרוס: לא, אבל אם היינו במדינה מתוקנת ונורמלית – ההערה של תומר מאוד חשובה – היינו בודקים אפשרות לפי ההחלטות של הוועדה ולפי הקיבולת שגם הם כותבים שצריך, אולי להרחיב את השטח, אולי לעשות עוד.

יצחק פינדרוס: אבל מכיוון שכולנו תושבי מדינת ישראל ואנחנו יודעים שהמשמעות של מה שאני אומר עכשיו זה לתקוע את זה לעוד 10 שנים כי עד שיגיעו להסדר עם הגנת הסביבה ורשות הגנים וכולם על השטחים – אנחנו נתקע את זה.

יצחק פינדרוס: אז אני מציע קודם כל לאשר את מה שעשו עכשיו אבל בהערה – תנסו בעקבות המסקנות של ועדת החקירה למצוא פתרונות נוספים מעבר לתכנית הזאת, שכבר נמצאת מ-2008 או 2006 על השולחן כי עברנו אסון.

יצחק פינדרוס: אנחנו יודעים היום את המשמעות של הצמצום של המקום – האם יש פתרונות?

יצחק פינדרוס: וכמו שאמרת שיש בית קברות ויש שטח ירוק – אני, כתושב העיר העתיקה, יודע שכשרצו לתכנן רכבל בעיר העתיקה אז מצאו פתרונות גם לבית הקברות המוסלמי, גם לבית הקברות היהודי.

יצחק פינדרוס: אפשר למצוא להכל פתרון אם מחליטים שצריך.

יצחק פינדרוס: רק אין לי שום רצון כחבר כנסת, במסגרת ההערה המאוד נכונה של תומר, לעצור את זה עכשיו ולהתחיל מחדש אבל כן, תשקלו את העניין ותחזרו לוועדה בצורה מסודרת, ואם צריך הרחבה – להרחיב.

וליד טאהא: אוקי.

וליד טאהא: לא שאלתי אם יש נציגים של המשרד להגנת הסביבה אבל יש מכתב תמיכה בתכנית גם השרה, אז נוותר.

וליד טאהא: אני רוצה לעבור ללירון, להקראת נוסח התיקון.

תומר רוזנר: יש לנו עוד הערה עקרונית חשובה – חלק מהגריעה שמוצעת כאן היא אמנם יחסית קטנה של שטח מתוך שמורת הטבע לייעוד למלונאות, שעם זה יש לנו בעיה עקרונית, שגורעים שטח משמורת טבע לצורך פרטי של מלונאות.

תומר רוזנר: העניין הזה לכאורה אושר בתכנית אבל התכנית הזאת היא שלא כדין כמובן, וגם אין כרגע הקצאה של שטח מבחינה קניינית לעניין הזה.

תומר רוזנר: אני מציע שתביאו את זה בחשבון כשאתם - -

וליד טאהא: זה מופיע במתחם 3, שזה למלונאות אשכרה.

מיכאל מלכיאלי: מה הכוונה שלא כדין, תומר?

מיכאל מלכיאלי: למה?

תומר רוזנר: כי אי אפשר לאשר תכנית כזאת בשטח של שמורת טבע, והתכנית הזאת אושרה כביכול למרות שמדובר בשטח של שמורת טבע.

מיכאל מלכיאלי: אז איך אנחנו הולכים לאשר את זה?

לירון אדלר: לא, הוא לא מדבר על התכנית עכשיו, הוא מדבר על שנות ה-90.

תומר רוזנר: התכנית הקודמת.

וליד טאהא: אתה מדבר על הייעוד של המקום למלונאות.

תומר רוזנר: נכון.

וליד טאהא: ואתה אומר שבגלל שזה גן לאומי, אי אפשר להעביר אותו לידיים פרטיות.

תומר רוזנר: שמורת טבע, לא גן לאומי.

וליד טאהא: שמורת טבע.

תומר רוזנר: מבחינה עקרונית יש בעיה עם הפיכת שטח של שמורת טבע לשטחים לצורכי מלונאות בוודאי, ולשטחים פרטיים בכלל.

תומר רוזנר: תביאו את זה בחשבון כשאתם מקבלים החלטות.

וליד טאהא: זה מעניין למה בשמורות הטבע ראו בזה בסדר.

ענת יציב: אני מנהלת אגף מקרקעין ברשות הטבע והגנים.

ענת יציב: מתחם המלונאות הוא חלק מכל המתחם של קבר הרשב"י.

ענת יציב: התכנית הזאת – אני יודעת מה תומר חושב - -

וליד טאהא: לא, תעני בבקשה עקרונית על השאלה.

וליד טאהא: הוא שאל שאלה מהותית אז לא נתרחב.

וליד טאהא: מהותית, איך את מסבירה את זה?

ענת יציב: אבל יש שם תכנית מאושרת - -

תומר רוזנר: כיצד היא אושרה?

ענת יציב: זה אתה צריך לשאול את מוסדות התכנון.

תומר רוזנר: לא, את חלק ממוסדות התכנון, סליחה, יש לכם נציגים במוסדות התכנון.

ענת יציב: כשזה הגיע למועצת הגנים, ב-93 ו-94, אנחנו הבענו את עמדתנו.

ענת יציב: אחרי זה, כשזה אושר, אני מזכירה לכם שאנחנו לא חברים בוועדות התכנון המחוזיות.

ענת יציב: השטח הזה - -

תומר רוזנר: מה אמרה מועצת הגנים ב-93?

ענת יציב: ב-93 היא התנגדה אבל כשזה הגיע פעם נוספת כחלק מהמתחם הכללי - -

תומר רוזנר: זה עכשיו.

וליד טאהא: אחרי האירוע שהיה.

ענת יציב: לא, זה נידון פעמיים במועצת גנים - -

תומר רוזנר: זאת אומרת שאפילו לא הייתה טעות כשאישרו את התכנית הזאת.

תומר רוזנר: התכנית הזאת היא שלא כדין באופן מובהק.

ענת יציב: אני לא מתווכחת על זה.

ענת יציב: כרגע זו תכנית מאושרת, והבעלים קיבל חוזה חכירה - -

תומר רוזנר: אין לו חוזר חכירה.

ענת יציב: יש לו.

תומר רוזנר: אין לו חוזה חכירה.

תומר רוזנר: הנושא נבדק עם מינהל מקרקעי ישראל.

ענת יציב: זה מה שאנחנו ידענו עד עכשיו.

וליד טאהא: אוקי, אז מהותית, בעניין הזה, כנראה שיש סוגיה משפטית.

תומר רוזנר: זו החלטה שלכם כמובן.

ענת יציב: ספציפית על המתחם של המלונאות – רוב השטח - - - חלקו בנוי, ורק השטח המערבי הוא קצת יותר ערכי - -

וליד טאהא: לא, הוא שאל שאלה ספציפית לגמרי.

ענת יציב: כן, אני מדברת על מתחם המלונאות.

וליד טאהא: אבל אמרת שאז התנגדתם ואחרי כן שיניתם דעה.

ענת יציב: אם אתה זוכר מה שערן מבל אמר, שדחפו את המלון עצמו בתכנון שלהם לכיוון צפון, בצמידות דופן למושב.

ענת יציב: חלק מהשטח הזה גם היום לא בתחום שמורת טבע, חלק ממנו, הקצת יותר דרום-מערבי כן.

ענת יציב: השטח הזה - -

וליד טאהא: הוא מדבר על 32 דונם ו-690 מטר באותו מתחם, מתחם 3.

ענת יציב: לא 3, מתחם 2.

תומר רוזנר: אבל מתוך זה, רק שלושה וחצי דונם הם לבינוי.

וליד טאהא: אוקי.

ענת יציב: אז עוד פעם – איפה שמתכונן המלון זה שטח מוחכר, בנוי כבר עם כל מיני בניינים.

ענת יציב: אני יכולה להראות לכם - -

וליד טאהא: בסדר, אז היועץ המשפטי תומר העלה סוגיה מהותית שיכולה להיות נכונה למקרה הזה ולמקרה אחר, וכדאי שמישהו ייתן עליה את הדעת.

תומר רוזנר: אני מציע לוועדה, אם חברי הוועדה סבורים שיש מקום לאשר את התכנית, להוסיף הערה במסגרת ההחלטה שמדובר במעשה לא ראוי של הקצאה למלונאות ושהוא לא יהווה תקדים לעתיד אבל הוא לא מונע את האישור במקרה הספציפי, אם תחליטו שאתם רוצים לאשר אותו.

וליד טאהא: או בנוסח אחר לומר שהפרשת שטח משטח שהוא שמורת טבע לצורך פרטי בסופו של דבר כי מי שינהל את זה זה אדם פרטי, לא המדינה – המדינה לא תנהל מלון.

וליד טאהא: אז יש שם סוגיה שמצריכה התייחסות משפטית.

תדמור עציון: אני אשמח להתייחס טיפה לבירור העובדתי שצלחנו לעשות – התכנית שאישרה את הייעוד למלונאות אושרה בשנות ה-90.

תדמור עציון: גם יו"ר הוועדה המחוזית שהשתתף בדיונים המכינים לא היה אז בוועדה המחוזית, וכנראה באמת נפלה תקלה בהליך האישור שלה אבל היא אושרה, היא פורסמה ברשומות, היא קיבלה תוקף של דין והיא לא הותקפה בשעתו וגם לא עכשיו בהליכים משפטיים.

תדמור עציון: כך שאין - -

וליד טאהא: אבל מעבר לתקלה, הנושא המהותי הוא מעבר לתקלה.

תדמור עציון: אני חושבת שברור שלא היה צריך לאשר את התכנית בלי להגיע להליכי גריעה.

תדמור עציון: העובדה שהיא פורסמה לתוקף בלי זה היא עבודה לא תקינה שלא עלתה בקנה אחד עם הוראות החוק.

תדמור עציון: זה עדין לא אומר שלתכנית, מרגע שפורסמה ולא הותקפה בבית משפט ואף בית משפט לא הכריז עליה כעל בטלה, לא ניטל ממנה המעמד - -

וליד טאהא: מישהו הלך לטעון נגדה כדי שיכריז עליה?

תדמור עציון: לא.

וליד טאהא: בסדר.

וליד טאהא: אז אף אחד לא טען נגדה, וזה לא הופך אותה - -

תדמור עציון: לכן, זה הופך אותה לדין שלא בוטל על-ידי בית משפט.

וליד טאהא: כי אף אחד לא דרש את זה.

תדמור עציון: נכון.

תדמור עציון: ולכן, כעבור 20 שנה, כאשר בא המתכנן הנוכחי - -

וליד טאהא: טוב, אני מציע שנסתפק בהערות.

וליד טאהא: משפטית, צריך לתת את הדעת על הנושא הזה.

תדמור עציון: אני מקבלת שצריך לתת את תשומת הלב הראויה ולפעול כדין כמובן בעתיד.

תדמור עציון: אני מסכימה להצעה של היועץ המשפטי של הוועדה, שימנע את האישור של הגריעה הבאה.

וליד טאהא: אני רוצה לעבור בזום לסיגל בן עוז ממשרד התיירות, מנהלת תחום השקעות.

וליד טאהא: בבקשה סיגל, אבל לעשות את זה קצר.

סיגל בן עוז: אני רק רוצה להגיד שמדובר בתכנית מאושרת משנות ה-90.

סיגל בן עוז: במהלך הדיונים בוועדה המחוזית הגענו אפילו להבנות עם היזמים לצמצם את זכויות הבנייה לטובת חדרי מלון - -

וליד טאהא: מה זה משנות ה-90?

סיגל בן עוז: התכנית שבתוקף מאוד ישנה, שכנראה בהסכם הפיתוח מול - -

וליד טאהא: מה זה משנות ה-90 והיא לא תכנית בתוקף?

תדמור עציון: זאת המחלוקת ביני לבין תומר.

וליד טאהא: אותה שנה שנקבו כאן, ב-93?

קריאות: ב-94.

סיגל בן עוז: כן, התכנית מאושרת.

סיגל בן עוז: אבל מה שחשוב לציין, שהתכנית מאפשרת 50% מזכויות הבנייה לטובת שטחי ציבור - -

תומר רוזנר: זו אפילו לא תקלה, זה ממש משהו מכוון.

וליד טאהא: תודה רבה סיגל בן עוז, מנהלת תחום השקעות ממשרד התיירות.

וליד טאהא: אליאור שבבו, מנכ"ל יזם הפרויקט.

אליאור שבבו: אני היזם של החברה.

וליד טאהא: רגע, תציג את עצמך ואת התפקיד שלך אם כי רואים אותך בחושך ותדבר.

אליאור שבבו: אני היזם.

אליאור שבבו: לנו יש הקצאה בשטח שם למלונאות שהתוקף שלה מתחדש בימים הקרובים כי כל כמה זמן עושים הערכה.

אליאור שבבו: בניגוד למה שאמרו קודם, אנחנו כן הבעלים של הקרקע וכן יש הקצאה מטעם המינהל ומשרד התיירות לביצוע הפרויקט הזה.

תומר רוזנר: אין הקצאה.

וליד טאהא: אתם הבעלים של הקרקע שהיא בתחום השמורה?

תומר רוזנר: זה לא נכון.

וליד טאהא: רגע, אתם הבעלים של הקרקע שהיא בתחום השמורה?

אליאור שבבו: כן.

תומר רוזנר: ממש לא נכון.

אליאור שבבו: אנחנו נציג את זה לוועדה, אין בעיה - - - אני הייתי בקשר עם גברת אדלר, ואמרתי להם שיש לנו חומר, יש לנו חוזה בתוקף - -

תומר רוזנר: אין לכם חוזה בתוקף.

תדמור עציון: יש להם הסכם פיתוח שפג תוקפו, ויש להם בקשה להארכת מועד מול רמ"י, ורמ"י הודיעה - -

וליד טאהא: לא, הוא מדבר על זה שהוא הבעלים על הקרקע, הוא הרבה מעבר למה שאת מדברת.

אליאור שבבו: - - -

תדמור עציון: אני מדברת על המידע שקיבלתי מרשות מקרקעי ישראל.

תדמור עציון: לבקשתו של היועץ המשפטי פניתי אליהם.

וליד טאהא: בדיונים בזמן האחרון תומר, יש בעיה בקטע של כמה אפשר לא לכבד סעיפים בחוק בכל מיני דברים.

אליאור שבבו: אני יכול להמשיך בדברים?

וליד טאהא: לא, אתה סיבכת קצת את העניינים ועדיף שלא תמשיך.

וליד טאהא: אני רוצה להודות לך.

וליד טאהא: אני חוזר לוועדה – עוד פעם, נכנסים לסוגיות שפתאום רואים ששמים הצידה את החוק שרוצים ולא מעניין אותם ממנו, יודעים רק להתעקש עליו במקומות אחרים, היכן שהם רוצים.

וליד טאהא: זה נשמע לא בסדר בלשון המעטה.

וליד טאהא: איפה מוסי?

וליד טאהא: אנחנו נצא להפסקה לכמה דקות - -

יצחק פינדרוס: לא, מוסי יצא אבל אני איתך.

יצחק פינדרוס: בוא תצביע על זה, אני איתך.

וליד טאהא: דעתי לא נוחה גם מההסברים שהם נתנו בעניין הזה, זה דומה למה שהיה בעבר בנושאים אחרים.

וליד טאהא: אנחנו רוצים לאשר את הבקשה לגריעה, ואנחנו לא ניקח חלק בשום בלגן משפטי אחר שמישהו עשה בהמשך, גם לגבי הבעלות על השטח, גם לגבי העניין הפרטי שמישהו ייקח על המלון הזה במקום שהיה שמורת טבע.

וליד טאהא: אז ההחלטה שלנו תהיה - -

יצחק פינדרוס: ההחלטה לא קשורה לבעלות - - -

וליד טאהא: ההחלטה שלנו היא רק לגבי גריעת שטח.

וליד טאהא: מי שריצה לטעון נגד וללכת לבתי משפט, מוזמן לעשות זאת, על כל התהליך הזה ועל כל מה שנעשה שם – זה לא עניינינו.

וליד טאהא: אני מבקש מלירון, היועצת המשפטית, להקריא את ההצעה ואחרי זה אני מעמיד להצבעה.

לירון אדלר: אכרזת גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה (שמורת טבע הר מירון) (תיקון), התשפ"ב - 2021 בתוקף סמכותי לפי סעיפים 22 ו- 26(ב) לחוק גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה, התשנ"ח - 1998 ¹ בהסכמת השרה להגנת הסביבה, המועצה לגנים לאומיים, שמורות טבע ואתרים לאומיים, המועצה האזורית מרום הגליל, ובאישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת, אני מכריזה לאמור: הוספת תוספת

העיקרית, יבוא: "תוספת (סעיף 1(טז)) גוש 13676 - חלקות במלואן 11 - 13; חלקי חלקות 2, 5, 8, 9, 14, 15; גוש 13688 - חלקות במלואן 56, 70; חלקי חלקות 3, 10, 12, 15, 16, 21, 22, 26 - 33, 35, 36, 39 - 42, 49, 51, 60, 61, 63, 66, 67, 77; גוש 13689 - חלקי חלקות 1 – 3, 5, 24, 25, 30, 43 – 45, 47, 48, 50, 58, 59; גוש 13690 - חלקי חלקות 4, 5;

תומר רוזנר: רק הערה למינהל התכנון – אנחנו מבקשים להוסיף בסעיף 2 שהתשריטים יפורסמו באתר האינטרנט של מינהל התכנון.

תדמור עציון: אין בעיה.

תומר רוזנר: אני מבקש שמכאן ולהבא, שכל הצווים יהיו עם פרסומים.

יצחק פינדרוס: אני רוצה להעיר הערה אחת לפני ההצבעה: בהמשך לדברים של היועמ"ש של הוועדה, אני רוצה שהוועדה המחוזית, מינהל התכנון ומשרד הפנים, ייקח לתשומת ליבו את הערות דוח המבקר לצורך העניין הזה, ואם הוא יראה לנכון שיש עוד שטחים שצריך לצרף, שאפשר להרחיב את השטח של הקליטה או של הכבישים באזור או של מה שצריך באזור, על-אף שכבישים אפשר גם באזור שהוא מוכר כטבע, אבל אם רואים צורך, שלא יהססו, יחזרו מהר לוועדה ולא לחכות כמו בדוח המבקר של 2009, חיכו עד 2021.

יצחק פינדרוס: לחזור מהר לוועדה, והוועדה תראה בחיוב כל דבר שיסייע למקום החשוב והקריטי הזה, שנמצאים בו כל-כך הרבה אנשים.

יצחק פינדרוס: אכן, להגיע לוועדה ולהביא לנו את אותה הרחבה נצרכת בעקבות מה שקרה ובעקבות מסקנות הביניים של דוח ועדת החקירה.

וליד טאהא: תודה.

וליד טאהא: בנוסף, הוועדה תצרף את ההערות שאמרנו, שיצורפו גם לאכרזה.

תומר רוזנר: לאישור או גריעה.

וליד טאהא: אוקי.

וליד טאהא: אני מעמיד להצבעה את נוסח התיקון לאכרזת גנים לאומיים (שמורת הר מירון), כפי שהוקרא, כולל התיקון לגבי הפרסום באינטרנט וההערות שנשמעו.

וליד טאהא: מי בעד? מי נגד?

וליד טאהא: בעד – 1

וליד טאהא: נמנעים – אין

וליד טאהא: ההחלטה עברה.

וליד טאהא: תודה רבה.

וליד טאהא: הישיבה נעולה.