ועדת הכלכלה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 101, 2021-11-29 10:00

מיכאל ביטון: בוקר טוב לכולם, אנחנו מתחילים שבוע של דיוני ועדת כלכלה בדיון חשוב על העובדה שההייטק הישראלי לא הגיע לפריפריה.

מיכאל ביטון: זה נתון כואב שמשפיע על כל מעגלי החיים ועל שוויון הזדמנויות לצעירים ולאזרחים ועל האפשרות לפרנסה מכבדת בפריפריה.

מיכאל ביטון: אנחנו מעצמת הייטק, 10% מהעובדים בישראל מועסקים בהייטק, המשקל של ההייטק בתוצר העסקי שלנו הוא כ-17%, ואנחנו מייצאים 43% בהייטק.

מיכאל ביטון: ההייטק רק צמח בקורונה, בשל הביקושים לטכנולוגיה בעולם ולמוצרים ישראליים שפותרים בעיות בתקופת הקורונה.

מיכאל ביטון: לצד העובדות האלה יש כל כך הרבה אוכלוסיות שבהן פחות מאחוז אחד משתתף בהייטק.

מיכאל ביטון: זה נכון לערבים, גברים ונשים כאחד, זה נכון לגבי חרדים.

מיכאל ביטון: אבל זה לא בהכרח אוכלוסייה ממגזר מסוים.

מיכאל ביטון: אם בודקים את אחוז המתפרנסים מהייטק בקריית שמונה ובשלומי רואים שזה לא אחוז ראוי ביחס לממוצע של 10% שמועסקים בהייטק בישראל.

מיכאל ביטון: לכל היישובים האלה – קריית שמונה, אופקים ועוד ועוד – ההייטק לא זלג.

מיכאל ביטון: היו מעשים משמעותיים של הממשלה, כמו למשל הקמת אינטל, אבל זה לא הלך רחוק מדי.

מיכאל ביטון: היו מעשים מדהימים גם של הנהגה מקומית, כמו סימון אלפסי ביוקנעם עילית, ששם נוצר אקוסיסטם של הייטק.

מיכאל ביטון: אבל יוקנעם וקריית גת הן כבר לא פריפריה.

מיכאל ביטון: ההייטק צריך לזלוג לקצה, לגבולות של הארץ, ליישובי הפריפריה, בין אם זה פריפריה עירונית ובין אם חקלאית או חברתית.

מיכאל ביטון: לכן זימנו את הדיון הזה.

מיכאל ביטון: מעבודת מחקר שביקשתי מהממ"מ עולים נתונים מקוממים.

מיכאל ביטון: למשל העובדה שרשות החדשנות לא שמעה על התוכנית "שמים את הפריפריה במרכז", של משרד הכלכלה.

מיכאל ביטון: מדובר על תוכנית מ-2018.

מיכאל ביטון: רשות החדשנות לא שמעה על תוכנית של משרד הכלכלה.

מיכאל ביטון: זה נתון קשה מאוד שקיבלתי מהממ"מ.

מיכאל ביטון: לרשות החדשנות יש מסלול שקראו לו מסלול 15, שנועד לעודד הייטק בפריפריה, אבל הוא כנראה לא עשה את עבודתו, וההשקעות בו הלכו ודעכו.

מיכאל ביטון: את החלל הזה ממלאים יזמים נועזים שהגיעו לירוחם, מצפה, קריית שמונה, שלומי, חניתה.

מיכאל ביטון: בין אם זה מגזר שלישי שמבין את הצורך בשילוב אוכלוסיות בהייטק, ובין אם זה אנשים שמוכיחים שאפשר להביא קבוצת מתכנתים ולמקם אותה ביישוב ספר ולהביא תוצאה ופרנסה.

מיכאל ביטון: יש איזה פרדוקס בהייטק: המקצוע הראשון שלא תלוי בגבולות פיזיים ובמרחקים פיזיים, מקצוע שבו הכול יכול לקרות אונליין ובענן, ובכל זאת ההתפלגות שלו באוכלוסייה בישראל היא לפי מרחק פיזי.

מיכאל ביטון: זה פרדוקס לא מתקבל על הדעת, וזה יהיה עיקר הדיון שלנו.

מיכאל ביטון: יש לנו המון בקשות לדוברים, כולל נוער מדהים שנמצא פה וכולל עמותת יוניסטרים, שאני אישית ליוויתי הקמה של מרכזי יוניסטרים שהכשירו נוער והכינו אותו להייטק.

מיכאל ביטון: לצערי לא כולם ידברו היום, כי יש לי עשרות בקשות לדיבור ורק שעה דיון.

מיכאל ביטון: עיקר הדיון יהיה לשמוע את הבעיות ולשמוע תשובות מהממשלה.

מיכאל ביטון: לדיון הזה יהיה המשך.

מיכאל ביטון: אני מבקש מבת חן רוטנברג, שכתבה את הנייר של הממ"מ להציג לנו בחמש דקות את עיקרי המסקנות.

מיכאל ביטון: אחרי זה נשמע כמה נציגים של השטח, אחרי זה נשמע חברי כנסת, ובהמשך תשובות של משרד הכלכלה ורשות החדשנות.

מיכאל ביטון: בת חן, בבקשה.

בת חן רוטנברג: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

בת חן רוטנברג: בוקר טוב, אני בת חן רוטנברג, מהמחלקה לפיקוח תקציבי במרכז המחקר והמידע של הכנסת.

בת חן רוטנברג: מי שמעוניין בסקירה כוללת של מצב התעסוקה במגזר ההייטק מוזמן למצוא את המסמך באתר הממ"מ.

בת חן רוטנברג: אתחיל בכמה נתוני מאקרו על מגזר ההייטק.

בת חן רוטנברג: בעשור האחרון מגזר ההייטק חווה צמיחה מהירה יחסית ומשקלו בכלכלה גדל.

בת חן רוטנברג: המשקל שלו בתוצר עלה מ-11% ל-15%, והמשקל שלו בתוצר העסקי עלה מ-15% ל-20%.

בת חן רוטנברג: המשקל שלו ביצוא זינק מ-34% ל-44%, אבל משקל המועסקים עלה בקצב מתון: מ-7.6% ל-9.8% בשנת 2020.

בת חן רוטנברג: הפריון בהייטק עלה באופן יחסי ליתר ענפי המשק, והחסם העיקרי להרחבת המגזר הוא העובדים המיומנים.

בת חן רוטנברג: בהקשר הציבורי ניתן לשאול שתי שאלות.

בת חן רוטנברג: אחת, מדוע משקל המועסקים בהייטק לא גדל בשנים האחרונות בקצב מהיר, במיוחד לאור השכר הגבוה בהייטק.

בת חן רוטנברג: שתיים, האם ההייטק מצמצם פערים חברתיים-כלכליים תוך יצירת ניעות חברתית (מוביליות), או דווקא מרחיבם.

בת חן רוטנברג: אם נבחן את המפה הגאוגרפית של מיזמי ההייטק נראה שמרבית המיזמים, 77%, נמצאים במחוזות תל אביב והמרכז.

בת חן רוטנברג: פעמים רבות הפריפריה הגאוגרפית מקבילה לפריפריה החברתית-כלכלית.

בת חן רוטנברג: יש מספר אינדיקטורים שיכולים לנבא השתלבות במגזר ההייטק, כמו למשל לימודי תואר ראשון ב-STEM, שזה לימודים מדעיים – טכנולוגיה, מדעי המחשב, מתמטיקה, סטטיסטיקה; תעודת השכלה גבוהה; או לימודי חמש יחידות לימוד במתמטיקה או בגרות מדעית.

מיכאל ביטון: חיפה, ירושלים, המרכז ותל אביב זה 91% מההייטק בישראל.

בת חן רוטנברג: נכון.

בת חן רוטנברג: בגרף הבא אנחנו רואים שככל שהאשכול החברתי-כלכלי נמוך יותר, כך קטן שיעור הסטודנטים לתואר ראשון מכלל האוכלוסייה.

בת חן רוטנברג: אם נסתכל על כל תחומי הלימוד נראה שבאשכולות 9 ו-10 שיעור הצעירים בלימודים לתואר ראשון הוא כ-70%, לעומת 16.5% באשכולות 1 ו-2.

בת חן רוטנברג: כלומר הסיכוי של צעיר שמגיע מאשכולות 9 ו-10 להיכנס בשערי מערכת ההשכלה הגבוהה גבוה פי ארבעה מהסיכוי של צעיר או צעירה מאשכולות 1 ו-2.

בת חן רוטנברג: בתחומי הלימוד STEM אנחנו רואים שהשיעור המצטבר באשכולות 9 ו-10 הוא בערך 27%, לעומת 3% בלבד מאשכולות 1 ו-2.

בת חן רוטנברג: כלומר הסיכוי של צעיר או צעירה שמגיעים מאשכולות 9 ו-10 גבוה פי תשעה מהסיכוי של צעיר או צעירה מאשכולות 1 ו-2.

בת חן רוטנברג: עוד אנחנו יודעים לומר שבחלק ניכר מהאוכלוסיות הללו נמצאים מגזרים שונים, כמו למשל חרדים וערבים.

בת חן רוטנברג: אם נבחן את מספר המועסקים בהייטק לפי אותם מגזרים אנחנו נראה, באופן לא מפתיע, ששיעור השכירים הגבוה ביותר הוא גברים יהודים לא חרדים – כ-64%.

בת חן רוטנברג: הנשים היהודיות הלא חרדיות – קצת מעל 30%.

בת חן רוטנברג: וגברים ונשים מהמגזר הערבי והחרדי – כ-1%, 1.5%.

בת חן רוטנברג: הסתכלנו גם על שיעור התעסוקה שלהם באופן כללי.

בת חן רוטנברג: הנשים החרדיות והגברים מהמגזר הערבי – כ-76% - - -

מיכאל ביטון: בת חן, אני צריך שתגיעי לשורות האחרונות.

מיכאל ביטון: המחקר יהיה באתר הוועדה.

מיכאל ביטון: אני רוצה להגיע לשורות התחתונות ולהמלצות.

בת חן רוטנברג: שתי השורות התחתונות של השקף זה שלימודי STEM מעלים את הסיכוי להשתלב.

בת חן רוטנברג: 60% מהחרדיות הן בעלות תואר ב-STEM.

בת חן רוטנברג: יש שני נתונים שלא מופיעים בגרף אבל הם מאוד חשובים לדיון.

בת חן רוטנברג: סקר שערך מכון אהרן גילה ש-98% מהחרדים שעברו את מסלול ההכשרות של היחידות הטכנולוגיות של צה"ל המשיכו אחר כך במגזר ההייטק.

בת חן רוטנברג: בהקשר המגדרי, רק 30% מבעלות הבגרות המדעית ממשיכות אחר כך ללימודי STEM, לעומת כ-50% מקרב הגברים.

קריאה: ומה קורה בקרב בעלי בגרות 5 יחידות מתמטיקה?

בת חן רוטנברג: הנתון שאמרתי מדבר על 5 יחידות מתמטיקה, או בגרות בפיזיקה, או מדעים טכנולוגיים אחרים.

בת חן רוטנברג: אני עוברת לדבר על התוכניות הממשלתיות.

בת חן רוטנברג: אחד הדברים העיקריים זה המענקים של רשות החדשנות לפריפריה.

בת חן רוטנברג: אנחנו יכולים לראות שהאחוז נשאר יציב לאורך השנים – כשליש מהתקציב עובר למענקים לפריפריה.

בת חן רוטנברג: שנת 2020 נראית מעט חריגה; בגלל קופסת הקורונה התקציב של הרשות גדל, אבל הסכום נשאר פחות או יותר זהה.

בת חן רוטנברג: ב-26 בנובמבר 2018 פרסם משרד הכלכלה את התוכנית שהזכיר היושב-ראש, "שמים את הפריפריה במרכז", לקידום ההייטק בפריפריה.

בת חן רוטנברג: זאת לא תוכנית חדשה אלא היא מעגנת תוכניות קיימות.

בת חן רוטנברג: התוכנית מכילה ארבעה סעיפים עיקריים: 1.

בת חן רוטנברג: תמרוץ חברות חדשניות לפיתוח מרכזי מו"פ בפריפריה; 2.

בת חן רוטנברג: תוכנית "שכר גבוה"; 3.

בת חן רוטנברג: הקמת מבנים להשכרה להייטק בפריפריה; 4.

בת חן רוטנברג: הקמת מבני הייטק ביישובים ערביים.

בת חן רוטנברג: הלכנו לבדוק מה קרה מבחינת יישום התוכנית.

בת חן רוטנברג: שאלנו גם את רשות ההשקעות וגם את רשות החדשנות, שאמונות על החלקים העיקריים בתוכנית.

בת חן רוטנברג: אז כמו שציין היושב-ראש, רשות החדשנות טוענת כי היא לא מכירה את התוכנית "שמים את הפריפריה במרכז" - - -

מיכאל ביטון: אפשר לסכם את הדיון באמירה הזאת.

מיכאל ביטון: משרד הכלכלה משקיע מאות מיליונים בקידום ההייטק – לא יודע אם הכסף הזה באמת יצא או שזה רק כתוב – ורשות החדשנות לא שמעה על זה.

מיכאל ביטון: רשות החדשנות פעלה אז תחת משרד הכלכלה, שזה בכלל אבסורד.

בת חן רוטנברג: הם כן פעלו מתוקף מסלול 15, שזה מסלול דומה, אבל, כמו שציינו, נראה שההצלחה של זה הייתה מוגבלת.

בת חן רוטנברג: סך הכול הוענקו 624 מיליון שקלים לחמש החברות שנמצאות כאן בתרשים, ולפי רשות החדשנות עד היום רק חברה אחת, DSP, פתחה שלוחה, בפארק בר לב שבגליל.

בת חן רוטנברג: אלא שאחרי שנתיים עבדו בשלוחה פחות מעשרה אנשים.

בת חן רוטנברג: חוסר ההצלחה של ניסיונות הרשות להקים מרכזי מו"פ בפריפריה טמונים בעיקר בחוסר הביקוש של החברות, שנבע מכמה סיבות, שהעיקרית שבהן היא קושי באיתור כוח אדם איכותי ומתאים.

בת חן רוטנברג: חלק נוסף של התוכנית נמצא תחת רשות ההשקעות, שזה התוכנית "שכר גבוה".

בת חן רוטנברג: מדובר בהוראת מנכ"ל משנת 2015, לפני שפורסמה התוכנית.

בת חן רוטנברג: היא מסייעת בקליטת עובדים בעלות העסקה גבוהה באזורי עדיפות לאומית ובירושלים.

מיכאל ביטון: אבל אין לנו נתונים כמה כסף יצא בפועל, כמה עובדים נקלטו, אלא רק הצהרת כוונות.

בת חן רוטנברג: במסמך יש נתונים קצת יותר מפורטים.

בת חן רוטנברג: מה שכן חשוב להגיד על הנתונים שהם העבירו לנו על התקציב של התוכנית בין 2018 ל-2021 הוא שמספר המשרות החדשות בשכר גבוה עלה ב-180%, ושימור המשרות החדשות עלה ב-65%.

בת חן רוטנברג: חלק נוסף של התוכנית עוסק בהקמת מבני הייטק בפריפריה.

בת חן רוטנברג: יש לנו כמה תוכניות עם תנאי הבשלה שונים, בעיר ירוחם, אילת ועוטף עזה.

בת חן רוטנברג: לגבי מתן מענקים למבני הייטק ביישובים ערביים נאמר לנו שבצפון אושרה תוכנית להקמת מבני הייטק באזור התעשייה ציפורי בעיר נצרת, ובדרום רשות ההשקעות עוד לא פעלה, מכיוון שלא התקבל התקציב מהמשרד לשוויון חברתי, כפי שנקבע בהחלטת ממשלה.

מיכאל ביטון: עידית, אני מבקש שתאתרו לי את כל המשרדים הרלוונטיים – שוויון חברתי, הנגב והגליל, הכלכלה, המדע, רשות החדשנות – כי נראה שיש פה גם בעיית סינרגיה בין משרדי הממשלה.

מיכאל ביטון: בת חן, אנחנו צריכים לסיים.

בת חן רוטנברג: לסיכום, אנחנו רואים שמספר מיזמי ההייטק גדלו בשנים האחרונות, אבל התזוזה לא קרתה ולא נעשה מעבר מאסיבי לכיוון הפריפריה.

בת חן רוטנברג: את הפתרונות חילקנו לשניים: פיתוח אקוסיסטם והגדלת פוטנציאל העובדים, שזה בעיקר בתחום החינוך, וכניסה להשכלה גבוהה בתחומי STEM.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

מיכאל ביטון: ראש המועצה האזורית מטה אשר, משה דוידוביץ, בבקשה.

משה דוידוביץ: בוקר טוב.

משה דוידוביץ: אדוני היושב-ראש, בראשית דבריי אני רוצה להודות לך על היוזמה הברוכה לכנס דיון כל כך חשוב לפריפריה, הנגב והגליל.

משה דוידוביץ: אני אדבר כאן על הגליל, כי בו אני גר, אבל אני מייצג כאן לא רק את הגליל אלא גם 20 רשויות שנמצאות בקו העימות.

משה דוידוביץ: אנחנו דנים היום בנושא מאוד כאוב.

משה דוידוביץ: בזמן שראיתי את המצגת התחלתי להרגיש איך אני מטעין את עצמי בתסכול.

משה דוידוביץ: "תקציבים ניתנים על ידי משרד הכלכלה".

משה דוידוביץ: נער הייתי וגם בגרתי, אדוני היושב-ראש, וכמו שכתב חיים נחמן ביאליק בשירו "בעיר ההריגה": והשמש זרחה, והציפור עפה, והשוחט שחט, עולם כמנהגו נוהג.

משה דוידוביץ: אפס שקלים מגיעים לפריפריה.

משה דוידוביץ: זה הכול ישראבלוף.

משה דוידוביץ: משרד הכלכלה מקצה תקציבים לפריפריה?

משה דוידוביץ: תראו כמה נוצל.

משה דוידוביץ: אפס נוצל.

משה דוידוביץ: אני משמש לא רק כיו"ר פורום קו העימות, אני גם יושב-ראש פארק התעשיות הכי מוצלח בגליל, שכולל גם פארק הייטק – פארק בר לב.

משה דוידוביץ: יש בו 100% אכלוס – חוץ מהייטק.

משה דוידוביץ: יש בו פארק הייטק שלא נופל מהרצלייה ותל אביב, אבל מה?

משה דוידוביץ: כשמדינת ישראל מקצה תקציבים זה כמו לתת אגוזים למי שאין לו שיניים.

משה דוידוביץ: נותנים תקציבים למי שלא יכול לנצל אותם – למגזר הערבי, לפריפריה.

משה דוידוביץ: אדוני היושב-ראש, יש מפת עדיפויות של משרד הכלכלה.

משה דוידוביץ: אם תפתחו אותה תראו שצבועים בה בירוק שני אזורים – הנגב והצפון.

משה דוידוביץ: ירוק זה אזור עדיפות לאומית א'.

משה דוידוביץ: אבל כשתושב, בעל מפעל או ראש רשות בקריית שמונה, שלומי או כברי רוצה להתחרות עם יוקנעם או עם חיפה בפרמטרים של הייטק, הוא נידון מראש לכישלון.

משה דוידוביץ: לפני חודש ימים השיקה הממשלה הנוכחית, בקול תרועה רמה, במעלות תרשיחא פארק תעשיות הייטק משותף לשתי רשויות – כפר ורדים ומעלות.

משה דוידוביץ: שר האוצר הגיע, ראש רשות החדשנות הגיע, ושווקו ארבעה מגרשים, לפני שבועיים, לפארק ההייטק.

משה דוידוביץ: לשניים לא ניגשו בכלל, ולשניים ניגשה חברת "הייטק" גדולה, תפן פלאסט.

משה דוידוביץ: אתם יודעים מה זה?

משה דוידוביץ: תעשיית מתכת כבדה.

משה דוידוביץ: ייצור טנקים.

משה דוידוביץ: זה ה"הייטק" שניגש.

משה דוידוביץ: כי מי בכלל ייגש להייטק במעלות תרשיחא?

משה דוידוביץ: מי נפל על הראש כדי ללכת דווקא לשם?

משה דוידוביץ: אז אדוני, אחרי הפאתוס הזה אני רוצה להציע הצעות רלוונטיות ולא רק לדבר דיבורים כמו שבדרך כלל רגילים לעשות בכנסת.

משה דוידוביץ: אני ישבתי עם אנשי הייטק שחשבו מה כן אפשר לעשות כדי שבגליל ובצפון ייפתחו מפעלי הייטק.

משה דוידוביץ: אז מה כן ניתן לעשות?

משה דוידוביץ: אחד, מתן הטבה דיפרנציאלית כפונקציה של מרחק מהמרכז.

משה דוידוביץ: ככל שהאזור מרוחק יותר המענק יגדל, כך שקריית שמונה תקבל יותר מחיפה ואפילו יותר מכברי.

מיכאל ביטון: אבל לא רק 10% יותר, אלא פי שניים.

משה דוידוביץ: פי שלושה.

משה דוידוביץ: ואז הפקטור הזה אולי יוכל להשפיע על איש הייטק שרוצה להעתיק את מקומו לגליל.

משה דוידוביץ: הדבר הבא שאנחנו רוצים להציע זה הרחבת מסלול התמרוץ להעסקת עובדים בפריפריה ללא הגבלת אזור המגורים של העובדים.

משה דוידוביץ: כרגע, אם אתה רוצה לקבל הטבת הייטק אתה מחויב לגור באזור.

משה דוידוביץ: אבל מה לעשות שיש חוסר במקצועות מסוימים, אז אם אנחנו רוצים לפתוח מקומות בפריפריה רצוי שקודם כול יעניקו את המענקים האלה גם למי שגר בהרצלייה ומוכן ליסוע כל יום לצפון.

משה דוידוביץ: בסוף הוא ישתכנע לבוא לגור אצלי במטה אשר, כי זה המקום הכי יפה בארץ.

משה דוידוביץ: הוא לא ייסע כל יום מהרצלייה לכברי, הוא יעדיף לגור באחד הקיבוצים או המושבים שלי.

משה דוידוביץ: אבל תנו לו את המענק הזה, אל תגידו שרק מי שגר בשלומי יוכל לקבל.

משה דוידוביץ: זה חוסם אופציות.

משה דוידוביץ: הרי בת חן הראתה לפני דקה כמה בעלי מקצוע מהתחום הזה יש כרגע בצפון.

מיכאל ביטון: אפשר שהיזם יבוא כמובן מהרצלייה, אבל כן צריך שאיזשהו אחוז מההעסקה יהיה של תושבי המקום.

משה דוידוביץ: אז שיתחייב שתוך שלוש שנים כך וכך.

משה דוידוביץ: הסעיף השלישי הוא גמישות בחוק המו"פ, שתאפשר מענקים והטבות גם לחברות שה-IP שלהן רשום בארץ.

משה דוידוביץ: בדרך הזאת החברות הבין-לאומיות הגדולות יוכלו לפתוח אצלנו שלוחות.

משה דוידוביץ: אם לא יאפשרו את זה, זה לא יקרה.

משה דוידוביץ: חברות גדולות כמו אינטל, eBay ואפל לא יבואו אלינו לצפון.

משה דוידוביץ: הסעיף הבא זה סוגיית הטבת המס באזור עדיפות א'.

משה דוידוביץ: צריך לדאוג שמס החברות המופחת באזורי הפריפריה לא ייפגע, ולשקול הפחתה נוספת של מס החברות, לפחות לתקופה מוגבלת.

משה דוידוביץ: הסעיף הבא שאנחנו רוצים להציע לוועדה זה יצירת חבילת רילוקיישן ממשלתית לחברות שפותחות בסיס בצפון או בנגב.

משה דוידוביץ: זה אומר הטבות ותמריצים של משרדים ממשלתיים – כלכלה, רשות החדשנות, משרד הפנים וגם שלנו, ראשי הרשויות.

משה דוידוביץ: היום אם אני כראש רשות רוצה להעניק לך הטבה של פטור מארנונה, מחר בבוקר יאח"ה דופקים אצלי בדלת.

משה דוידוביץ: אני מבקש שתיתנו לנו את האפשרות לתת להם פטור.

משה דוידוביץ: אני מוכן לוותר על הארנונה לשלוש שנים, אני יכול להסתדר בלי זה, אבל תאפשרו לי לתת לו פטור.

משה דוידוביץ: תסמיכו אותנו לתת להם פטור.

משה דוידוביץ: הסעיף הבא זה יצירת תמריצים לעובדי הייטק מנוסים שבוחרים לעבוד בפריפריה ולבנות להם תשתית ליצירת צוותים, וגיוס עובדים צעירים ולא מיומנים.

משה דוידוביץ: אם ייצרו את התשתית הזאת אצלנו בצפון אז אותם חבר'ה יהיו הבסיס למפעלים בהמשך.

מיכאל ביטון: משה, אמרת דברים חשובים.

מיכאל ביטון: תשלחו את זה גם למשרד הכלכלה, למשרד המדע ולרשות החדשנות.

מיכאל ביטון: הצטרפה אלינו שרת המדע אורית פרקש, ברוכה הבאה.

מיכאל ביטון: עוד מעט ניתן לך להתייחס לדברים.

מיכאל ביטון: יש פה מישהו ממשרד הכלכלה?

מיכאל ביטון: בוא תשב ליד השולחן.

מיכאל ביטון: מה התפקיד שלך במשרד הכלכלה?

גיל אלוני: שמי גיל אלוני, אני מנהל תחום מסלולי השקעות במשרד, ביניהם גם תוכנית 418 - - -

מיכאל ביטון: אתה אחראי משרד ההשקעות של המשרד?

גיל אלוני: אני עובד ביחידה.

מיכאל ביטון: ולא מצאו לנכון לשלוח לפה סמנכ"ל במשרד או מישהו בכיר אחר?

מיכאל ביטון: לא שאנחנו לא חושבים שאתה איש חשוב, אתה נראה לי איש רציני וטוב, אבל אם שרת המדע יכולה לבוא אז גם המנכ"ל או סמנכ"ל של משרד הכלכלה יכול לבוא.

מיכאל ביטון: אנחנו זימנו את האנשים האלה.

מיכאל ביטון: אגב, כשהם צריכים אותנו, כשיש להם חוק דחוף, הם כן באים.

מיכאל ביטון: כשיש להם תקנות פה בוועדת הכלכלה הם מגיעים לפה תוך שתי דקות.

מיכאל ביטון: זה לא מפריע לי ברמה האישית, אבל מפריע לי שראשי ערים מגיעים לפה מהגליל, והדרג הבכיר לא מגיע לפה לתת תשובות.

מיכאל ביטון: אבל אנחנו לא נוותר, זה יהיה חלק מהדיון הבא שלנו.

מיכאל ביטון: שגיא דגן, סמנכ"ל צמיחה, יש לך שלוש דקות להגיד דברים בתחום שדיברנו עליו.

מיכאל ביטון: אני אגיד לשרה שבמחקר של הממ"מ מתגלה שלרשות החדשנות היה מסלול לקידום הייטק בפריפריה שקצת דעך, מסלול 15.

מיכאל ביטון: אבל מה שעצוב באמת זה שהם לא שמעו על התוכנית של משרד הכלכלה "שמים את הפריפריה במרכז".

מיכאל ביטון: הם לא שמעו על הדבר הזה.

מיכאל ביטון: זה דבר מזעזע ומקומם.

מיכאל ביטון: אז יש לך רבע שעה ללמוד מה קרה שם ולנסות לעשות לנו סדר.

מיכאל ביטון: משרד המדע לבדו בטוח לא יוכל לעשות הייטק בישראל, אין לו את הכסף ואין לו את הסמכויות, אז לפחות שתהיה לו סינרגיה עם משרדים אחרים.

מיכאל ביטון: שגיא דגן, בבקשה.

שגיא דגן: בוקר טוב.

שגיא דגן: כמה דברים.

שגיא דגן: נתחיל מנתונים.

שגיא דגן: יש טעות בדוח: קצב הגידול של עובדים בהייטק בעשור האחרון הוא כ-6% בשנה לאורך עשור.

שגיא דגן: זה גידול מאוד גבוה.

שגיא דגן: לכן אני חושב שהאמירה שמדברת על קיפאון לא נכונה כאשר מסתכלים על מספר המועסקים בישראל.

שגיא דגן: בהייטק יש גידול מאוד מאסיבי - - -

מיכאל ביטון: הם אמרו שהגידול פחת לאחרונה, הם לא אמרו שהוא פחת בכל העשור.

שגיא דגן: בעשור האחרון הגידול לא פחת, יש קצב ממוצע שנתי של 6% בשנה, שזה קצב מאוד גבוה.

מיכאל ביטון: בוא תתמקד בהייטק בפריפריה, על זה הדיון עכשיו.

שגיא דגן: אבל אני חושב שהנתון הזה מגלם את הפוטנציאל הגדול שיש לפריפריה בשנים הקרובות, כי המחסור בכוח אדם בהייטק הוא עצום, ובעידן של אחרי הקורונה, המעבר לעבודה מרחוק או עבודה היברידית, עבודה שלא דורשת חמישה ימים בשבוע במשרד, זה דבר שיגדיל מאוד, ומגדיל כבר היום, את הביקוש לעובדים גם במרחק פיזי גדול יותר.

שגיא דגן: הסיפור בהייטק הוא סיפור של טאלנט, זאת אומרת למצוא את האנשים שיש להם את היכולות המתאימות.

שגיא דגן: הנושא של לשלם להם 25 או 35 אלף בחודש זה פחות העניין - - -

מיכאל ביטון: שגיא, לצערי אתה לא נותן לנו את הכיוון ואת התשובות.

מיכאל ביטון: אני רוצה לשאול אותך כמה מקומות עבודה בהייטק יצרתם בקו ראש פינה צפונה ובאר שבע דרומה.

מיכאל ביטון: כמה תפקידי הייטק רשות החדשנות יצרה שם בשלוש השנים האחרונות?

משה דוידוביץ: אפס.

מיכאל ביטון: יש לך נתון כזה?

שגיא דגן: לא, אין לי נתון כזה.

שגיא דגן: כמעט שאין חברות הייטק באזורים הצפוניים.

מיכאל ביטון: השאלה הבאה: כמה כסף שמרת לקו ראש פינה צפונה ובאר שבע דרומה לטובת יזמות ופיתוח הייטק?

מיכאל ביטון: יש לך סעיף נפרד למטרה הזאת?

שגיא דגן: יש לנו תוספות משמעותיות לחברות שמגיעות מהקצוות, יש לנו גם פעילות שאנחנו ממקדים בחממות ובחממות יזמות בפריפריה.

שגיא דגן: אני שוב אומר, רוב הפעילות - - -

מיכאל ביטון: הוועדה הזאת זה לא תאוריות, אין לנו כוח לתאוריות, אני שואל כמה כסף שמת בצד לטובת השקעה בהייטק בקצוות של ישראל.

מיכאל ביטון: האם סימנת כסף לטובת זה?

מיכאל ביטון: תענה לי כן או לא וכמה כסף.

שגיא דגן: אנחנו עובדים לפי ההגדרות בחוק עידוד השקעות הון, ששם הגדרת הפריפריה היא לא ההגדרה שאמרת.

משה דוידוביץ: חיפה.

אופיר סופר: מה, לא שמעתי את סוף המשפט.

מיכאל ביטון: שבעצם גם חיפה יכולה להיות פריפריה.

מיכאל ביטון: ואז זה נעצר בחיפה.

שגיא דגן: אפשר לענות, או שאתם - - - ?

מיכאל ביטון: אפשר לענות, אבל את ההגדרות של חוק עידוד השקעות הון אפשר לשנות בתוך חצי שעה של דיון בוועדה.

מיכאל ביטון: זה לא משהו שהקדוש ברוך הוא קבע, אפשר לשנות את זה בוועדה, אם תמליצו.

שגיא דגן: זה שיקול שלכם כמחוקק.

שגיא דגן: אנחנו כיום - - -

מיכאל ביטון: לא, זה לא שיקול שלנו כמחוקק.

מיכאל ביטון: אנשי המקצוע רואים את השטח, רואים את הבעיות, ורוב החקיקה היא של משרדי הממשלה, לא של הכנסת.

מיכאל ביטון: את רוב החוקים שבאים לפה יוזמת הממשלה, לא אנחנו.

מיכאל ביטון: אתם כאנשי מקצוע רואים שההייטק לא זולג לקצוות, אז תדחפו לשינוי חוק עידוד השקעות הון, כדי שכן תהיה זליגה כזאת.

מיכאל ביטון: אלא אם זה לא באמת מטריד אתכם, כי מספיק שיש הייטק בישראל ואנחנו הייטק ניישן.

מיכאל ביטון: אולי זאת בכלל הבעיה בכל הסיפור הזה.

מיכאל ביטון: שבמבט כוללני אנחנו על הכיפאק.

מיכאל ביטון: אבל במבט של שלומי, קריית שמונה, אופקים, מצפה רמון והערבה התיכונה אנחנו לא על הכיפאק.

מיכאל ביטון: אז השאלה היא לאן מפנים את המבט.

שגיא דגן: אני אגיד שאנחנו מקצים עשרות אחוזים מתקציבינו לחברות בפריפריה.

שגיא דגן: ההגדרה של פריפריה אצלנו נגזרת מחקיקה, שמדברת גם על יוקנעם וגם על ירושלים וגם על קריית גת.

שגיא דגן: אין לנו שום התנגדות להרחיק את גבולות הפריפריה.

מיכאל ביטון: אני לא רוצה לשמוע שאין לכם התנגדות, אני רוצה להטיל עליך ועל כל הצוות שלך לסמן קו במפה שבו נרצה לייצר כלים חדשים ומוגברים לטובת ההייטק, תוך מדידה שאומרת כמה רחוק הגעתם.

מיכאל ביטון: ירוחם עשתה קצת הייטק כי מורט מנדל נתן לי 30 מיליון שקל להייטק.

מיכאל ביטון: אבל נראה לך שמדינת ישראל רוצה הייטק לפי תורמים?

מיכאל ביטון: זה הגיוני שההייטק בישראל יהיה תלוי בתורם פילנתרופי?

מיכאל ביטון: זה הגיוני שעמותת צופן הם אלו שיעשו לערבים הייטק?

מיכאל ביטון: אנחנו רוצים מנהיגות של ממשלה שתגיד שהגיע הזמן שחגיגת ההייטק לא תהיה רק בחיפה, ירושלים, המרכז ותל אביב.

מיכאל ביטון: כרגע משהו לא הגיוני פה, אתם לא מבינים שאנחנו במצב משבר?

מיכאל ביטון: הדיון הזה הוא לא דיון רגוע, יש פה משבר מתמשך.

מיכאל ביטון: היו פה בחירות שנתיים, ועכשיו יש פה ממשלה חדשה, והיא הייתה צריכה להביא חוק עידוד השקעות שכולל תוכנית כללית של הממשלה להייטק בפריפריה.

מיכאל ביטון: זה גם מה שנדרוש בסוף הדיון הזה.

מיכאל ביטון: אני רוצה לתת לחברי הכנסת את רשות הדיבור.

מיכאל ביטון: אני מבקש מכם לדבר ממש קצר.

מיכאל ביטון: מופיד מרעי, בבקשה.

מופיד מרעי: אני רוצה להצטרף לברכות, כי זה באמת דיון מאוד חשוב וקריטי לאנשים מהפריפריה.

מופיד מרעי: אדוני היושב-ראש, עוד במסגרת של אשכול גליל מערבי פעלנו יחד עם מטה אשר, כפר ורדים ויישובי קו העימות לעודד את כל נושא הפריפריה.

מופיד מרעי: ומה שאני רואה ושומע פה זה מתסכל.

מופיד מרעי: אם לא נטפל ביישובים האלה אנחנו נצטרך לשים במקומם מוצבים, כי האנשים יברחו משם.

מופיד מרעי: כשאנחנו מסתכלים על ההייטק אצלנו רואים אפס עשייה ואפס התקדמות, בכל המגזרים – הערבי, הדרוזי וביישובים הכי מרוחקים.

מופיד מרעי: זה נובע מחוסר תשתיות.

מופיד מרעי: אני אתן דוגמה.

מופיד מרעי: בתור ראש רשות ראיינתי מישהי לתפקיד מתרגלת, שזה בוגרת י"ב.

מופיד מרעי: מגיעה אליי מישהי עם תואר שני מהטכניון מעולם ההייטק.

מופיד מרעי: אני שואל אותה למה היא צריכה את התפקיד הזה.

מופיד מרעי: היא אומרת לי: אדוני ראש המועצה, אתה לא מספק לי מקומות עבודה, אתה לא מספק לי אזורי תעשייה, אני רוצה לגדל את הילדים שלי בצורה נורמלית, לשים אותם בבוקר בגן הילדים ולבוא בצוהריים לקחת אותם, ואתה לא מספק לי את האפשרות הזאת.

מופיד מרעי: זה מראה שחסרות לנו תשתיות.

מופיד מרעי: וחסרות לנו גם חבילות סיוע – לימודים, הכשרת אנשים וכו'.

מופיד מרעי: אגב, תשתיות זה לא רק כבישים.

מופיד מרעי: גם אין לנו סיב אופטי.

מופיד מרעי: היו לנו הרבה מתפרות ובתי עסק קטנים כאלה ואחרים, ואם היו לנו תשתיות טובות היינו יכולים להפוך אותם להייטק.

מופיד מרעי: אני אישית, בתור ראש רשות, הסתובבתי בכל החממות הטכנולוגיות בירושלים ובתל אביב, רציתי להביא אותן לצפון.

מופיד מרעי: אבל לא יכולתי.

מופיד מרעי: לכן אני מבקש שהדיון הזה יביא בסופו של דבר להמלצות.

מופיד מרעי: אני מכיר אותך, היושב-ראש, אני יודע מאיפה אתה בא, אתה גם היית ראש רשות בפריפריה ואתה יודע בדיוק על מה אני מדבר.

מופיד מרעי: לכן אני תולה תקווה בדיונים כאן, ואני גם תולה תקווה בשרת המדע והטכנולוגיה, ידידתי אורית פרקש.

מופיד מרעי: גם אותה אני מכיר ואני יודע להן היא רוצה להוביל אותנו.

מופיד מרעי: זה אולי האור בקצה המנהרה.

מופיד מרעי: כן להקים מרכזי חדשנות בפריפריה, אצל הערבים ואצל הדרוזים.

מופיד מרעי: אני יודע שהיא התעקשה כדי שזה יהיה בכל התוכניות הכלכליות.

מופיד מרעי: אז אני מקווה שהתוכניות האלה יתממשו כמה שיותר מהר, כי אנחנו צריכים את זה, זה נחוץ לנו.

מופיד מרעי: יש לנו קאדר של אנשים ואנחנו נוכל לעמוד בזה.

מופיד מרעי: תודה.

מיכאל ביטון: תודה.

מיכאל ביטון: אופיר, בבקשה.

אופיר סופר: בוקר טוב.

אופיר סופר: זה דיון חשוב מאוד, אני מקווה שהוא ראשון בסדרה של דיונים, ושבסוף זה יביא לתנופה ופיתוח בפריפריה.

מיכאל ביטון: זה ראשון בסדר, לא נרפה מהנושא הזה.

אופיר סופר: אני רוצה להסב את תשומת הלב שלנו לנתון מעניין שלדעתי צריך לחקור אותו.

אופיר סופר: בדרום מדובר על 3%, בצפון 6%, ובצפון פלוס חיפה זה 13%.

אופיר סופר: מעניין למה זה קורה.

אופיר סופר: אני רוצה להציע כיוון, אבל ברור שזה מצריך מחקר יותר עמוק.

אופיר סופר: בסופו של דבר אנחנו מדברים על מספר האנשים.

אופיר סופר: אין ספק שמטרופולין חיפה הוא אזור שמכיל מספרים גדולים של אנשים, לעומת מספרים קטנים בצפון היותר רחוק והיותר מזרחי, הבננה של נהרייה, גליל מערבי, בואכה אצבע הגליל, הגולן וגם בית שאן.

אופיר סופר: מדובר על מספר אנשים קטן יותר, בפיזור גדול יותר.

אופיר סופר: בנוסף, אין לנו שם את כל מנועי הצמיחה של רפאל, אוניברסיטה ואחרים.

אופיר סופר: אני כן רוצה לתת קריאת כיוון, משהו שדיברתי עליו גם בוועידת הגולן: המודל של יוקנעם כפתרון.

אופיר סופר: ההבנה שאין הבור מתמלא מחולייתו, ובשלב הראשון צריך להעתיק ולייצר מקומות תעסוקה באזורים האלה, ולצד זה ההבנה שחלק מהמועסקים יגיעו ממרכז הארץ.

אופיר סופר: לכן, כמו שדוידוביץ הזכיר, צריך לאפשר הגעה של עובדים ממרכז הארץ.

אופיר סופר: בנוסף, נדרשת דיפרנציאליות בעידוד השקעות הון.

אופיר סופר: אני חושב שאלה שני עקרונות חשובים.

אופיר סופר: לדעתי אנחנו גם צריכים לייצר אזורי עדיפויות שיהיו שותפות בהן רשויות רבות, כמו למשל אזורי התעשייה בר לב וצח"ר.

אופיר סופר: אני מציע שהם לא יהיו רק של שלוש-ארבע רשויות אלא של כל הרשויות בצפון.

אופיר סופר: שכל הרשויות יהיו שותפות בהן בנכסים - - -

משה דוידוביץ: זה מה שאנחנו עושים בכברי.

אופיר סופר: כן.

אופיר סופר: ואז אתה תוכל לרכז לשם יותר משאבים.

אופיר סופר: היתרון של אזור תעשייה כזה הוא שאנשים ייסעו אליו 40 דקות נסיעה, ואז אתה לא צריך שיגיעו לשם רק משלומי, נהרייה או צפת.

אופיר סופר: הבחור שדיבר קודם אמר שאנחנו צריכים טאלנטים, ואם תהיה כמות גדולה של אנשים - - -

מיכאל ביטון: יש מחסור בעובדים בהייטק, בזמן שבנגב ובגליל יש אנשים עם הכשרות שאין להם הצעות לעבודה.

אופיר סופר: אבל אם נתייחס למספרים הגדולים - - -

מיכאל ביטון: גם בירוחם ובקריית שמונה יש אישה אחת עם חמש יחידות מתמטיקה.

מיכאל ביטון: אולי צריך להקים בשבילה מפעל.

אופיר סופר: לכן, אם נאגם משאבים של מספר רשויות ביחד, זה יוכל לייצר אפקט.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

מיכאל ביטון: ג'ידא רינאווי, בבקשה.

מיכאל ביטון: אבל בקצרה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: בוקר טוב לכולם.

ג'ידא רינאוי-זועבי: יש שקף שהוצג קודם על ידי הממ"מ שמבחינתי הוא תעודת עניות למדינה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: כשאנחנו מדברים על משקל המועסקים בהייטק בעלי תעודת STEM בשנת 2018 אנחנו רואים אפס אחוז של נשים ערביות.

ג'ידא רינאוי-זועבי: זאת תעודת עניות למדינה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני באה מהשלטון המקומי, אני נצרתית, אני מכיר את כל התוכניות הללו שכבר מדברים עליהן שנים וגם שופכים עליהן כסף, תוכניות בנושא של פיתוח הייטק בפריפריה, כולל בחברה הערבית, כולל עידוד של סטודנטים וסטודנטיות ערביות ללמוד בתוכניות הללו.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אבל לא זאת הבעיה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: גברתי השרה, לא זאת הבעיה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: הבעיה היא במעסיקים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: הבעיה שהמעסיקים רוצים להעסיק את מי שדומה להם.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אם אתה גבר יהודי, לא חרדי, אשכנזי שגר במרכז הארץ ובוגר צבא, סביר להניח שיעסיקו אותך בהייטק.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אם אתה לא עונה לכל הקטגוריות האלה אז כמעט בוודאות לא יעסיקו אותך.

ג'ידא רינאוי-זועבי: ולכן צריך לעבוד במיוחד מול המעסיקים – לא המועסקים – ולתת סובסידיות.

ג'ידא רינאוי-זועבי: לעבוד בשיטה של הגזר.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני ראיתי כמה פיילוטים שהצליחו אחרי שהתחילו לדבר עם המנכ"לים של חברות ההייטק ולהציע להם סבסוד.

ג'ידא רינאוי-זועבי: רק ככה אפשר להתחיל להזרים מעסיקים ומקומות עבודה.

מיכאל ביטון: תודה.

מיכאל ביטון: מאזן גנאים, בבקשה.

מאזן גנאים: תודה.

מאזן גנאים: אני רוצה להגיד לך, אדוני היושב-ראש, שיש לנו הרבה הייטקיסטים, אבל בפריפריה ובחברה הערבית אין לנו הייטק.

מאזן גנאים: והבעיה היא ממשלות ישראל.

מאזן גנאים: למה?

מאזן גנאים: אני הייתי יו"ר של קבוצת הכדורגל בני סכנין.

מאזן גנאים: ב-2002, במשחק האחרון שעלינו לליגת העל, שיחקנו איפה?

מאזן גנאים: בקריית גת.

מאזן גנאים: לקריית גת לא היה כלום ב-2002, והיום היא עיר הייטק.

מאזן גנאים: או כמו שכבר הזכיר ידידי, יוקנעם.

מאזן גנאים: זאת אומרת שכשהממשלה רוצה להביא יזמים לפריפריה, ולחברה הערבית בפרט, היא יכולה.

מיכאל ביטון: ההייטק ביוקנעם שייך לסימון אלפסי.

מיכאל ביטון: הוא אומנם ידע למנף את הממשלה, אבל בסופו של דבר זאת הייתה מנהיגות מקומית.

מאזן גנאים: כבוד היושב-ראש וכבוד השרה, אתם יכולים להביא לנו עוד אחד כמוהו, שיעשה את הדברים האלה בסכנין, בית שאן או בכל מקום דומה.

מאזן גנאים: כשאני מדבר על הפריפריה אני מזכיר גם את היישובים העניים כמו שלומי ובית שאן, אבל אכפת לי גם מסכנין וכו'.

מאזן גנאים: אדוני היושב-ראש, אם לא תקום ועדה בין-משרדית שכבוד השרה תעמוד בראשה, שמטרתה תהיה לקדם את הפריפריה ואת החברה הערבית, כלום לא יתקדם.

מאזן גנאים: תודה.

מיכאל ביטון: זאת תהיה אחת ההמלצות שלנו.

מיכאל ביטון: יעל רון, בבקשה.

יעל רון בן משה: תודה רבה.

יעל רון בן משה: ראשית, ברכות לשרה שטרחה והגיעה לדיון הזה, זה מאוד לא מובן מאליו.

מיכאל ביטון: נכון.

מיכאל ביטון: אנחנו רואים פה את הפער בין שרה שבאה לדיון לבין כל שרשרת הפיקוד של משרד הכלכלה שלא הגיעה.

יעל רון בן משה: אני רוצה להגיד שכתושבת הגליל אנחנו כבר מרגישים את ההשקעות.

יעל רון בן משה: נכון, זה אולי לא מורגש עדיין ברמת התושב או עד אחרון התושבים, אבל אנחנו כן רואים דברים.

יעל רון בן משה: לפני שבועיים נחנך מפעל של רפאל בשלומי, אנחנו רואים את החממות הולכות ומתפתחות, אנחנו רואים את ההכרזה על ההשקעה בגיוס ליחידות טכנולוגיות בצה"ל ועוד כל מיני תוכניות נוספות שמושקות.

יעל רון בן משה: אני רוצה להודות ליושב-ראש, שנענה לבקשה לקיים את הדיון הזה, ולהודות לאורחים שלנו, ראשי הערים והמועצות, שהם המנוע מאחורי הצמיחה של הצפון, יותר מהממשלה עד עתה.

יעל רון בן משה: ראינו את דוח מבקר המדינה על החלטת הממשלה 2262 לפיתוח הצפון, שבעצם אמר לנו שעבדו עלינו, תושבי הצפון, בעיניים, כי לא היה שם כלום, הכול היה ישראבלוף.

יעל רון בן משה: אלה אותם ראשי מועצות וערים שלפני שלוש וארבע שנים הניפו את תמרור האזהרה שאמר שצריך לעשות יותר.

יעל רון בן משה: לצערי עד עתה לא נעשה מספיק, ואני מקווה שעכשיו כן ייעשה מספיק.

יעל רון בן משה: בקשר ישיר לדיון הבא, שיהיה בנושא תחבורה, אי אפשר להמשיך ולדבר על ישראל 2048, מדינה של 16 מיליון תושבים, כשכולם גרים בגוש דן.

יעל רון בן משה: אי אפשר, זה לא יעבוד, זה ימוטט את כל הישראלים מרמת העשירון השביעי ומטה.

יעל רון בן משה: זאת כבר לא תהיה בעיה רק של החלשים; 70% מהאוכלוסייה יהיו נזקקים אם נכוון את כולם לרכוש דירות בין גדרה לחדרה.

יעל רון בן משה: זה לא יעבוד, אין מודל כלכלי שמאפשר לזה לעבוד.

יעל רון בן משה: ועוד לא דיברתי על בעיות ביטחוניות, שמירה על הגבולות, תפיסת הקרקע - - -

מיכאל ביטון: יעל, אני אתן לך לפתוח את הדיון הבא, אבל אני פה בבעיית זמן.

יעל רון בן משה: אז שני משפטים אחרונים.

יעל רון בן משה: אנחנו חייבים לפתח מרכזים כלכליים נוספים במדינת ישראל.

יעל רון בן משה: המרכזים הכלכליים לא יכולים להיות רק בתל אביב, רמת גן וגבעתיים.

יעל רון בן משה: אני כמובן שמחה על הפיתוח הכלכלי הענק שיש בהן, אבל זה כבר ילד שהולך לבד.

יעל רון בן משה: כאן אנחנו צריכים לעזור לתינוק.

יעל רון בן משה: התינוק הזה נולד, הוא כבר קיים, יש תלמידים מצוינים בפריפריה, וצריך לעזור להם להתחיל ללכת.

יעל רון בן משה: וזה חייב להיות מנוהל על ידי המדינה ומוכוון מלמעלה.

יעל רון בן משה: אבל אני נפגשת עם אנשי אגף התקציבים והם אומרים: אנחנו פחות בעד ניהול מלמעלה.

יעל רון בן משה: אני לא מבינה את הדבר הזה, כי לא יהיה הייטק לא בכרמיאל, לא בקריית שמונה ולא בסכנין אם זה לא ינוהל מלמעלה.

יעל רון בן משה: והאחריות שלנו היא לעשות את זה.

יעל רון בן משה: לפתח מרכזים כלכליים נוספים כדי שתהיה פריסה דמוגרפית.

יעל רון בן משה: זה חלק מהביטחון של מדינת ישראל והחוסן הלאומי שלה, ולכן אנחנו חייבים להשקיע במקומות האלה.

יעל רון בן משה: הנכס האנושי קיים, אנחנו לא צריכים להוכיח את זה.

מיכאל ביטון: אייל שמואלי, משפט אחד.

מיכאל ביטון: בבקשה.

אייל שמואלי: כבוד היושב-ראש, גברתי השרה, חברי הכנסת, תודה רבה שיזמתם את הדיון הזה.

אייל שמואלי: אני חייב להגיד שזה מרגיש לי כמו שיחות שלום בין ארץ המרכז לארץ הצפון והדרום.

אייל שמואלי: לגבי יוקנעם, חיפה ובאר שבע – אני חושב שאנחנו צריכים לשנות את הפרדיגמה שאומרת שהן פריפריה.

אייל שמואלי: זה כבר מזמן לא ככה.

אייל שמואלי: כביש 6 מגיע לשם ויש שם הייטק בעוצמה רבה.

אייל שמואלי: צריך להסתכל על יוקנעם וחיפה צפונה ולא להיתקע בחיפה.

אייל שמואלי: גברתי השרה, אני רוצה לתת הצעה אחת של מישהו שבנה חברה גדולה מאוד בעברו בצפון, במעלות, חברה של 350 איש, למרות שזאת הייתה חברה מעולם הלואו-טק, כי זה מה שיש שם, רק כוח אדם ללואו-טק.

אייל שמואלי: אני חושב שקודם צריך לתקצב חממות ואקוסיסטם אזורי ורק אחרי זה לתמרץ חברות שיגיעו.

אייל שמואלי: אנחנו מנסים לשווק מגרשים לאזור תעשיית הייטק בכפר ורדים-מעלות תרשיחא, אבל אין סיכוי, הם לא באים ואפילו לא מתעניינים.

אייל שמואלי: עשינו כנס ולא הגיע מתעניין אחד, מכיוון שאין אקוסיסטם אזורי.

אייל שמואלי: צוריך קודם כול לבנות את האווירה של החדשנות ושל ההייטק בצפון.

מיכאל ביטון: אייל, עוד משפט אחד.

אייל שמואלי: דבר שני, כמו בכל ארגון נורמלי, כאשר דירקטוריון מתקצב השקעות הוא גם צריך לעשות פולו-אפ.

אייל שמואלי: לממשלת ישראל יש אחריות לבצע פולו-אפ על תקציבים שהיא אישרה ולוודא שיהיה להם מימוש.

אייל שמואלי: פשוט בכל דיון אני שומע שיש תקציב אבל אין מימוש.

אייל שמואלי: תודה רבה על הדיון.

מיכאל ביטון: תודה, אייל.

מיכאל ביטון: חבר הכנסת מקלב, בבקשה.

מיכאל ביטון: קצר בבקשה.

אורי מקלב: תודה רבה ליושב-ראש ולמציעים של הדיון הזה.

אורי מקלב: אני חושב שככל שזאת יוזמה פרטית, אנשים בוחרים בעצמם איפה הם רוצים להיות, וגם לא תמיד התמריצים משפיעים.

אורי מקלב: וזה גם נכון שצריך סביבה מסוימת כדי ליצור את החלק הראשוני, את ההתחלה של העניין הזה.

אורי מקלב: אבל אני רוצה להביא דוגמה איך אפשר להתקדם דרך דברים קטנים.

אורי מקלב: בירוחם רצינו לעשות מרכז ניסויים לרחפנים.

אורי מקלב: ראש העיר רצתה בזה, מצאו לזה מקום מתאים, אבל הייתה הרבה מאוד בירוקרטיה ממשרדים אחרים.

אורי מקלב: משרד אחד רוצה לקדם, ולצידו כמה משרדים אחרים שגוררים רגליים.

אורי מקלב: דוגמה נוספת היא חקלאות על גגות.

אורי מקלב: זה מיזם שליווינו אותו בוועדת המדע, שעמדתי אז בראשה.

אורי מקלב: יש בדבר הזה המון טכנולוגיה ורובוטיקה, זה משהו שיכול להיות סטרטאפ בין-לאומי אפילו.

אורי מקלב: אבל מול הארנונה שמבקשים ממך, שהיא לא כמו חקלאות כי זה על גג של מפעל, ומול מכסות לא מתאימות, אנשים פשוט התייאשו מזה.

אורי מקלב: גם בפריפריה.

אורי מקלב: משרד החקלאות ניסה לקדם את זה - - -

מיכאל ביטון: נכון, זה חייב להיות בין-משרדי, זה חייב להיות מיוחד, חדשני, לא הפעולות של פעם, הן לא עובדות, הרי כבר עשרות שנים אנחנו במשבר של הייטק בפריפריה.

מיכאל ביטון: שרת המדע, בבקשה.

אורית פרקש הכהן: קודם כול, אני מברכת על הדיון החשוב הזה, אני חושבת שתפסת את השור בקרנו, זה אחד הנושאים הכי חשובים שהממשלה מתעסקת איתם בעולמות ההייטק.

אורית פרקש הכהן: כמו שאתם יודעים, שנת הקורונה הביאה משבר כלכלי כמעט לכל העולם, אבל ענף ההייטק שלנו נמצא בשיא של כל הזמנים – שיא מבחינת ההכנסות, שיא מבחינת התרומה למשק הישראלי במיסים, בכספים, בהשקעות, במספר היוניקורנים.

אורית פרקש הכהן: באמת מדובר בהצלחה ובגאווה ישראלית.

אורית פרקש הכהן: לצד כל זה, יש משבר גדול.

אורית פרקש הכהן: בפגישה שהייתה עם ראש הממשלה וראשי התעשייה הם אמרו: אנחנו כמעט בקו שבירה.

אורית פרקש הכהן: יש מחסור גדול בכוח אדם.

אורית פרקש הכהן: אבל זה דבר שמשקף גם הזדמנות חברתית.

אורית פרקש הכהן: בתוך האתגר הממשלתי שאנחנו רואים לנגד עינינו מבחינת המחסור בכוח אדם בתעשיית ההייטק, צריך לראות איך לרתום את זה גם לעשייה חברתית.

אורית פרקש הכהן: בתור שרת המדע אני גם אחראית על רשות החדשנות.

אורית פרקש הכהן: יש כאן מסר מצד הממשלה: בפעם הראשונה מאחדים את תחומי המדע, החדשנות וההייטק ואומרים שזה חלק מאותה שרשרת, וכמדינה שהיא סטרטאפ ניישן אנחנו מתחילים להסתכל אסטרטגית על כל החוליות בשרשרת המזון, שבסוף ייצרו לנו הייטק.

אורית פרקש הכהן: זה מתחיל הרבה פעמים במדע ובמחקר בסיסי וממשיך משם למדע תעשייתי.

אורית פרקש הכהן: אני אנסה לשתף אתכם במהירות בעשייה שלנו, שהיא כרגע בהתהוות אבל כן שמה את הפוקוס על מה שאתם מדברים עליו.

אורית פרקש הכהן: הושפעתי משקף שהראו לי על ילדים בני 17, בני נוער במדינת ישראל, שממקמים אותם לפי איזה עיר הם בישראל ומה הסיכוי שלהם להשתלב בתעשיית ההייטק בישראל.

אורית פרקש הכהן: השקף הזה מספר את כל הסיפור ששומעים מכם בשולחן הזה.

אורית פרקש הכהן: רואים בעצם את הערים החזקות והמבוססות במרכז הארץ, שמהן מגיעים רוב בני הנוער, ובקצוות רואים את הפריפריה הישראלית, את החברה הערבית ועוד ועוד אוכלוסיות שלא משולבות.

אורית פרקש הכהן: הנתונים ידועים.

אורית פרקש הכהן: בתחתית הרשימה של השילוב בענפי ההייטק נמצאת החברה הערבית.

אורית פרקש הכהן: יש בעיה גדולה של ג'וניורים, יש בעיה של הפריפריה הישראלית, וכן, יש גם בעיה של נשים.

אורית פרקש הכהן: אנחנו עושים כמה דברים.

אורית פרקש הכהן: קודם כול צריך לספר ולהסביר שבהיבט הזה העשייה צריכה להיות רחבה בכל החוליות, גם בטווח הקצר וגם בטווח הארוך.

אורית פרקש הכהן: למשל, אני ושרת החינוך מקדמות תוכנית ללימודי הייטק כך שהם יהיו לימודי ליבה בתוך תוכנית החינוך של בתי הספר שלנו.

אורית פרקש הכהן: התוכניות האלה מכוונות בראש ובראשונה לחזק את הפריפריה.

אורית פרקש הכהן: כי בבתי הספר החזקים, בערים החזקות, בחוגים החזקים – בהם תמיד יהיו חוגי רובוטיקה ולימודי הייטק.

אורית פרקש הכהן: המחסור הוא יותר בפריפריה.

אורית פרקש הכהן: אני יכולה גם לספר על התוכנית שאנחנו מקדמים בשיתוף התעשייה, עם ארגון שנקרא TOP 15, שיושבים בו אנשים מ-WIX ומאינטל.

אורית פרקש הכהן: למשל, בדיון הסטטוס האחרון שהיה עם שרת החינוך היא אמרה שהם רוצים שהפיילוט שלנו יתחילו דווקא באותן ערי פריפריה.

אורית פרקש הכהן: אם לדבר על הדברים שאנחנו עושים עכשיו שהם לא רק בחינוך, אז אפשר להזכיר את התוכנית "אימפקט לחברה הערבית".

אורית פרקש הכהן: זאת תוכנית שתוקצבה כבר בערב התקציב האחרון, תוכנית חמש שנתית שתוקצבה במאות מיליוני שקלים לחיזוק התעסוקה והשילוב של החברה הערבית בעולם ההייטק.

אורית פרקש הכהן: זה ממש מתוקצב.

אורית פרקש הכהן: מדובר על 25 מיליון שקלים בשנה במשרד המדע ו-50 מיליון שקלים בשנה ברשות החדשנות.

אורית פרקש הכהן: רק אתמול העברנו החלטה בממשלה שלקחה 10% מהתקציב הזה וצבעה אותו ספציפית מתוך החברה הערבית למגזר הדרוזי.

אורית פרקש הכהן: ושוב, הדברים האלה נוגעים בהכול – אם זה במשרד המדע דרך מרכזי מדע, דרך סוכנות החלל, דרך תוכניות לימוד.

אורית פרקש הכהן: משרד המדע השקיע בחמש השנים האחרונות 250 מיליון ש"ח תמיכה במרכזי מו"פ, בין היתר בקצרין, בקריית שמונה, בכפר קרע, בשפרעם, באריאל, בים המלח, לא כולל התוכנית שאני מדברת עליה.

אורית פרקש הכהן: ולצד זה אני מקבלת את כל מה שאתה אומר, ויש עוד עבודה בפנינו.

אורית פרקש הכהן: הדברים שכרגע בעבודה זה תוכנית האימפקט, שרשות החדשנות תקדם.

אורית פרקש הכהן: התחלנו שיתוף פעולה עם מפא"ת.

אורית פרקש הכהן: שר הביטחון בני גנץ פתח לנו את הדלת למשרד הביטחון.

אורית פרקש הכהן: אנשים אולי לא יודעים, אבל להייטק בישראל יש רגליים מאוד חזקות בגלל התעשיות הביטחוניות שלנו, כמו רפאל ותעשיות טכנולוגיות אחרות מעולם הביטחון, שהם גם חלוצים בפתיחת מפעלים בפריפריה.

אורית פרקש הכהן: לגבי מעבר הקריה לנגב אנשים לא יודעים, אבל שר הביטחון נתן הנחיה ש-30% מהמועסקים בפרויקטים הענקיים האלה, השאיפה תהיה שהם יהיו מקומיים.

אורית פרקש הכהן: יש גם את רובע החדשנות בעיר באר שבע, שאנחנו מקדמים בתמיכת רשות החדשנות ומשרד המדע.

אורית פרקש הכהן: אני גם חתמתי על אישור לקול קורא לגבי רובע חדשנות שהעיר באר שבע מקדמת, שיהיה ליד האוניברסיטה ובית החולים וייצר מין אקוסיסטם שלם כמו שאמרו פה.

אורית פרקש הכהן: התעשייה עושה המון בנושא ההכשרה וההון האנושי בפרט.

אורית פרקש הכהן: אני רוצה לספר שאנחנו גם עובדים על החלטת ממשלה שתחבר את כל היוזמות האלה וגם תטיל על גופים נוספים משימות.

אורית פרקש הכהן: ופה צריך גם להגיד את האמת – בעולמות התעסוקה יש כמובן את זרוע התעסוקה של משרד הכלכלה, יש את פעולות ההכשרה של רשות החדשנות, ושני הגופים האלה ישלבו ידיים.

אורית פרקש הכהן: שרת הכלכלה מאוד מחויבת בנושא הזה, ואנחנו נייצר את שיתופי הפעולה האלה, כל אחת בתחומה.

אורית פרקש הכהן: וגם שרת הפנים ורשות המיסים יירתמו.

אורית פרקש הכהן: יש כאן אירוע שהוא בסדר גודל מאוד משמעותי וכולנו עובדים עליו.

אורית פרקש הכהן: ות"ת, גוף מקצועי עצמאי של השכלה גבוהה – אני חושבת שגם להם יש מקום פה.

אורית פרקש הכהן: אני מקווה שלא פספסתי משהו.

אורית פרקש הכהן: יש לנו אתגר גדול, לצד הזדמנות מאוד גדולה לרתום את הקושי הזה לעשייה חברתית, ואני מקווה שטיפה חידשתי לכם.

אורית פרקש הכהן: עובדה שהממשלה הזאת כן עובדת עכשיו על הצעת מחליטים שתעסוק בדברים האלה.

אורית פרקש הכהן: מה שאני לוקחת מהדיון הזה: אני חושבת שיהיה שם איזשהו סעיף שידבר פריפריה.

אורית פרקש הכהן: ממש ידבר פריפריה.

מיכאל ביטון: הפריפריה הרחוקה, לא להסתפק בחיפה, כי אז אתה מדיר מיליון איש אחרים.

אורית פרקש הכהן: נכון.

אורית פרקש הכהן: יושב-ראש הוועדה, אני מזמינה אותך להיות שותף בכתיבה של הסעיף הזה.

אורית פרקש הכהן: אותך אישית.

אורית פרקש הכהן: כשרה ביקרתי בירוחם.

אורית פרקש הכהן: מרכז ההייטק הזה שקם בזכותך הוא פשוט מדהים, לא פחות מזה.

אורית פרקש הכהן: זה מרגש - - -

מיכאל ביטון: זה אומר שאפשר.

מיכאל ביטון: אפשר שיהיה אחד כזה גם באופקים, במצפה רמון ובעוד מקומות.

מיכאל ביטון: אבל עם הרבה יותר משקל של הממשלה, זה לא צריך להיות כל כך תלוי ביזמים.

מיכאל ביטון: השרה, אנחנו חייבים לסיים.

אורית פרקש הכהן: הציפייה שלי היא שגם יהיו יעדים.

אורית פרקש הכהן: הממשלה הזו קבעה יעד של הגדלת תעסוקה ל-15% בהייטק, וצריך להגיד את האמת, זה יעד סופר שאפתני, בטח כשיש לנו חסר מטורף.

אורית פרקש הכהן: בעיניי הדיוק של האחוזים פחות חשוב, מה שחשוב זה שזה מצפן - - -

מיכאל ביטון: השאלה היא כמה מאלה שיתווספו יגיעו מאופקים וקריית שמונה.

מיכאל ביטון: אם זו נשארת חגיגה בעיקר של המרכז זאת בעיה.

אורית פרקש הכהן: אני חייבת להגיד לכם שצריך לשנות את התקליט.

אורית פרקש הכהן: הקורונה הביאה הזדמנות, אני חושבת שהמון אנשים יכולים לעבוד מרחוק.

אורית פרקש הכהן: גם התעשייה עצמה עובדת על תוכנית להכנת מרכזי תעסוקה, והם יהיו בעיקר בפריפריה למקצועות הצלחה.

אורית פרקש הכהן: אנחנו לא מדברים רק על מתכנתים ומהנדסי תוכנה, אנחנו מדברים על מקצועות הרבה יותר רחבים, כי ההצלחה של ההייטק יצרה חברות גדולות ומלאות שאנחנו רוצים שיישארו ויספקו תעסוקה במקצועות נרחבים.

מיכאל ביטון: תודה.

מיכאל ביטון: אני רוצה לסכם את הדיון.

מיכאל ביטון: תודה לכל הנוכחים.

מיכאל ביטון: הוועדה שמעה היום נתון קשה מאוד: 91% ממיזמי ההייטק בישראל פרוסים באזור המרכז, תל אביב, ירושלים וחיפה, ורק 9% באזורי הפריפריה.

מיכאל ביטון: הוועדה דורשת וקוראת לגיבוש תוכנית בין-משרדית לקידום ופיתוח תעשיית ההייטק בפריפריה.

מיכאל ביטון: המחדל הזה שרשות החדשנות לא שמעה על התוכנית של משרד הכלכלה זה לא יכול להיות.

אורית פרקש הכהן: לא, לא, הם עובדים על זה.

מיכאל ביטון: אבל התשובה שקיבלנו היא שהם לא שמעו על זה.

משה דוידוביץ: איזה עובדים על זה?

משה דוידוביץ: 20 שנה הם עובדים על זה, אורית.

מיכאל ביטון: אנחנו לא מתעסקים בעבר.

מיכאל ביטון: השרה עשתה הצהרת כוונות כלפי העתיד וזה טוב, אבל המצב כרגע הוא מחפיר.

מיכאל ביטון: הייתה תוכנית לקדם הייטק בפריפריה, גם ברשות החדשנות, אותה תוכנית שנקראה מסלול 15, שהלכה ודעכה, שלא דיברו עם משרד הכלכלה ולא שיפרו את הכלים ולא הלכו רחוק.

מיכאל ביטון: אנחנו בבעיה.

מיכאל ביטון: הוועדה דורשת מהאוצר לרכז צוות עבודה בין-משרדי – כן אני פונה לאוצר ואני גם אשב על זה עם ליברמן – של משרד הכלכלה, משרד המדע, רשות החדשנות, הנגב והגליל, שוויון חברתי, חינוך, ביטחון וכל משרד אחר שיכול לתרום.

מיכאל ביטון: יש גם את הרשות לאוכלוסייה החרדית ואת הרשות לחברה הערבית.

מיכאל ביטון: אנחנו רוצים בתוך חודש וחצי תוכנית ממשלתית מתואמת שאומרת איך מביאים הייטק לפריפריה האמיתית של ישראל.

מיכאל ביטון: אופיר סופר, דיברת על הבננה של נהרייה, קריית שמונה ובית שאן, אז יש גם בננה בדרום: ערד, מצפה רמון, אופקים.

מיכאל ביטון: אנחנו רוצים ללכת רחוק, לא לשמוע תשובות על קריית גת, חיפה ובאר שבע.

מיכאל ביטון: במקומות האלה העגלה כבר נוסעת.

מיכאל ביטון: פה אנחנו מדברים על מי שלא עלה על העגלה.

מיכאל ביטון: יישובים בדואיים, יישובים ערביים, חרדים, המקומות המרוחקים ביותר.

מיכאל ביטון: אני רוצה להתנצל בפני הארגונים שפועלים בתחום.

מיכאל ביטון: צריך לתת הרבה קרדיט למשל לאראל מרגלית, שהלך לקריית שמונה; למקאן ואלי, שהלכו למצפה רמון; לקמביום; למטריקס, שהלכו לירוחם; למיינדסט מטח.

מיכאל ביטון: כל אחד הלך לאיזשהו מקום.

מיכאל ביטון: מיג"ל עשו משהו בקריית שמונה.

מיכאל ביטון: לצופן, שעשו עבודה עם החברה הערבית.

מיכאל ביטון: למרכז החדשנות קמ"ח, איציק קרומבי, שעובדים יפה גם בחברה החרדית; להכשרת הנוער; ליוניסטרים.

מיכאל ביטון: אני מתחייב שבפעם הבאה אנחנו נעשה דיון של שעתיים ואני אתן זכות דיבור לכל אנשי השטח שהמתינו פה על הקו.

מיכאל ביטון: בדיון שנעשה אנחנו נדרוש מכל המשרדים הרלוונטיים נציגות בכירה.

מיכאל ביטון: אנחנו נרצה תוכנית עבודה, אנחנו נרצה נתונים של כמה מקומות עבודה הם יצרו בחמש השנים האחרונות ובשלוש השנים האחרונות.

מיכאל ביטון: ואם לא יצרו אפילו אחד נבקש לדעת מה הם הולכים לעשות באופן שונה.

מיכאל ביטון: נבקש לדעת כמה כסף הם שומרים לאזורים האלה.

מיכאל ביטון: את כל השאלות האלה אנחנו נשאל, אנחנו לא נרפה מהנושא הזה.

מיכאל ביטון: אני חושב שזכות יסוד של ילד בישראל היא שגורלו לא ייחרץ אם הוא נולד בשלומי או בחניתה.

מיכאל ביטון: הוא יכול להיות איש הייטק אם הוא רוצה.

מיכאל ביטון: כרגע הדבר הזה נמנע ממנו, והממשלה לא עשתה מספיק בנושא, וגם אין סנכרון בממשלה, אין מנהיג.

מיכאל ביטון: כשמשרד האוצר רוצה לפתח את כלכלת ישראל ולהביא רפורמה ביבוא או רפורמה בבנקאות הוא המנהיג.

מיכאל ביטון: אז אני אומר למשרד האוצר: מרוב משרדי ממשלה לא ברור מי המנהיג של ההייטק בישראל.

מיכאל ביטון: לכן הוא זה שיציג לי את הסנכרון.

מיכאל ביטון: אני אבקש מליברמן, מהרפרנטים ומהרכזים שיעשו את העבודה ויציגו תוכנית עבודה ממשלתית לשינוי המספר המזעזע הזה ש-91% מההייטק נמצא בתל אביב, חיפה וירושלים.

מיכאל ביטון: זה מספר מזעזע, לא מקובל ולא הגיוני, במיוחד בתחום שאין לו מגבלות של מרחק ואפשר לעבוד מרחוק.

מיכאל ביטון: מופיד, בנות דרוזיות הן מהמשכילות במדינה.

מיכאל ביטון: אחוז ההשכלה של בנות דרוזיות הוא גבוה יותר מכולם.

מיכאל ביטון: יש עשרות אלפי נשים ערביות שרוצות להיות מורות.

מיכאל ביטון: זה לא מסתדר.

מיכאל ביטון: אולי 2,000 מהן ייכנסו להייטק אם מישהו ישקיע במורות האלה.

רביטל דואק: בנצרת אחוז הנשים שעוסקות בהייטק במקצועות הפיתוח הוא מעל הממוצע הארצי.

מיכאל ביטון: תביאי לנו את המספר המדויק של זה בפעם הבאה.

מיכאל ביטון: אני מתנצל שלא כולם דיברו, אני ממש מרגיש לא בסדר שלא נתנו לכולם לדבר.

מיכאל ביטון: אבל אני כן מבטיח לכם שאנחנו לא נרפה מהנושא הזה.

מיכאל ביטון: הנושא הזה יעלה פה שוב בעוד חודש וחצי לשעתיים בעצימות גבוהה, ואני רוצה לראות את המשרדים שלא יביאו דרג בכיר, מנכ"ל או שר, לדיון הזה.

מיכאל ביטון: זה הדרג שאנחנו דורשים בדיון הבא.

מיכאל ביטון: תודה רבה, הישיבה נעולה.