ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 24, פרוטוקול מספר 93, 2021-10-24 15:00

גלעד קריב: מכובדיי, צוהריים טובים לכל המתכנסים והמתכנסות בחדר, צוהריים טובים חבר הכנסת הרב מקלב, ברוך הבא.

גלעד קריב: אנחנו ניגשים להצבעה על פרק ו': היוועדות חזותית, מתוך הצעת חוק התוכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2021 ו-2022), התשפ"א-2021, מ/1443.

גלעד קריב: בפתח הדברים אני רוצה להודות לכל השותפים והשותפות לדיונים הארוכים בהתקנת הפרק הזה, להודות כמובן לנציגי משרדי הממשלה, הנהלת בתי המשפט, שירות בתי הסוהר, כמובן גם לצוות הוועדה ולייעוץ המשפטי של הוועדה.

גלעד קריב: גיליתי לא אחת בדיונינו את דעתי שטוב היה שהפרק הזה יעמוד כחקיקה בפני עצמה, כהצעה לתיקון החוקים הרלוונטיים, ושהדיון לא ייעשה במסגרת חוק ההסדרים, אבל אני חושב שבדיונים המשותפים, שבמידה מסוימת היו גם המשך לדיונים סביב אותו הסדר בתקופת הקורונה, הצלחנו למצות את הדיון וגם לטייב את ההסדרים ולתת בהם ביטוי גם ליתרונות וגם לחששות שיש במעבר להסדר הזה.

גלעד קריב: אני מזכיר שאנחנו עוסקים בחקיקת הוראת שעה ואנחנו מגלים בכך גם את דעת הממשלה וגם את דעת הכנסת שזה הסדר שצריך לבחון אותו, ללמוד ממנו ולראות איך אנחנו משפרים אותו.

גלעד קריב: בפתח הדברים אבקש מנציגת משרד האוצר להתייחס, ובמידה והמשרד לביטחון פנים ירצה להתייחס אזי גם מן המשרד לביטחון פנים, גם לסיכום התקציבי שהושג ביחס לשיפור תנאי המעבר, או תנאי ההעברה וההבאה של עצורים ואסירים ממתקני הכליאה אל אולמות המשפט.

גלעד קריב: בוועדה הצגנו את זה כתנאי להתקדמות בהצעת החוק, על מנת לוודא באמת שלא איכות תנאי ההעברה היא שתכריע את רצונו של עצור או אסיר אם להגיע לאולם בית המשפט או אם לאו.

גלעד קריב: אבקש מנציגת משרד האוצר, אנא תחזרי לפרוטוקול על עיקרי הסיכום שהושג עם המשרד לביטחון פנים והשב"ס ואז ניגש לדיון בהסתייגויות.

תמר לוי בונה: אני מאגף התקציבים במשרד האוצר.

תמר לוי בונה: כפי שנאמר בעבר בישיבות הוועדה, סוכם על 30 מיליון ש"ח שיינתנו בהרשאה לשב"ס לאחר כניסת החוק שבו אתם דנים לתוקף, בעיקר לשיפוץ אגפי מעבר בהתאם לתוכנית שהוצגה על ידי השב"ס באופן מפורט.

תמר לוי בונה: ההרשאה תגיע מן האוצר בשנת 2022 והמזומן יהיה 50% מן האוצר ו-50% מן השב"ס, בהתאם לקצב הביצוע, הפריסה וכולי.

גלעד קריב: תודה.

גלעד קריב: אני מודה על החשיבה ועל ההתקדמות גם בעניין הזה.

גלעד קריב: דיברתי גם עם מנכ"ל המשרד לביטחון פנים והוא אכן אישר את פרטי הסיכום.

גלעד קריב: אנחנו נעקוב בדיוני המעקב שנקיים בחקיקה החשובה הזאת גם אחרי התקדמות העבודה של השב"ס בנושא הזה.

גלעד קריב: אנחנו ניגשים כעת להנמקה ולהצבעה על הסתייגויות.

גלעד קריב: לפנינו קבוצות שונות של הסתייגויות.

גלעד קריב: אנחנו נעבור על פי סדר הדברים.

גלעד קריב: ההסתייגויות הראשונות הן של סיעת הליכוד לסעיף 40, שהוא סעיף שמתקן את חוק סדר הדין הפלילי.

גלעד קריב: נמצאת אתנו חברת הכנסת קרן ברק.

גלעד קריב: לפני שנזמין אותך לנמק את שתי ההסתייגויות, היועצת המשפטית מבקשת להתייחס.

גלעד קריב: בבקשה, גברתי היועצת.

אפרת חקאק: תודה.

אפרת חקאק: רציתי בקצרה להסב את תשומת לב חברי הוועדה לתיקונים שמופיעים אצלכם בנוסח שהופץ ביום חמישי ובעצם לא היו סגורים עד הסוף בדיון האחרון של הוועדה והוועדה ביקשה לתקן את הסעיפים.

אפרת חקאק: אני רוצה שתסתכלו בעמוד 3, בסעיף 133ב לחסד"פ.

אפרת חקאק: הסעיף קובע שדיון שנשמעת בו עדות, ככלל לא יתקיים ב-VC.

אפרת חקאק: יש חריג לכלל הזה והוועדה ביקשה שהממשלה תחליט האם היא רוצה להשאיר שיקול דעת לשופט בהחלטה במקרה שהתובע לא מסכים או אם הממשלה מבקשת לאפשר לפרקליט לא לתת את הסכמתו אבל בדרג בכיר יותר.

אפרת חקאק: הממשלה ביקשה שהודעת התובע על אי הסכמה לקיום הדיון בדרך של היוועדות חזותית באותם מקרים תהיה באישור של פרקליט המחוז, של משנהו או של ראש שלוחת התביעות במשטרה, בהתאמה.

אפרת חקאק: זה בעצם חריג של חריג.

אורי מקלב: מי כן רוצה?

גלעד קריב: האסיר ובא כוחו.

אפרת חקאק: אנחנו נכנסים בכלל לדיון על היוועדות חזותית אך ורק אם הסנגור והאסיר הם אלה שמבקשים.

גלעד קריב: בסדר גמור.

אפרת חקאק: בסעיף 133ג תראו את הניסוח של הכלל שהוועדה התעקשה עליו, שלמרות שהחוק נכנס לתוקף, בלי שיש תקנות מאושרות על ידי ועדת החוקה, ולכן יש גורם שיכול לאשר כל מתקן כליאה וכל אולם בית משפט שבו מתקיים דיון ב-VC, זה לא יופעל.

אפרת חקאק: זה מופיע בסעיף 133ג רבא.

אפרת חקאק: בעמוד 7 – אלה תיקונים לחוק המעצרים – קודם כול, הוועדה ביקשה שדיון של עצור שנמנעה ממנו פגישה עם הסנגור לפי חוק המעצרים יתקיים בנוכחות ולא יהיה ב-VC.

אפרת חקאק: זה מופיע לכם פה.

אפרת חקאק: אנחנו שיפצנו את הנוסח, הוראה שאומרת שבמעצר עד תום ההליכים בית המשפט לא יורה על מעצרו של אדם עד תום ההליכים אלא אם כן התקיים לכל הפחות דיון אחד מהותי לפי סעיף 21 לחוק המעצרים, והגדרנו מה זה "דיון מהותי".

אפרת חקאק: אקרא את ההגדרה: "לרבות דיון בו נשמעו טענות לעניין דיות הראיות, עילת המעצר או חלופת המעצר, או דיון בו ניתנה הסכמת הצדדים למעצר עד תום ההליכים".

גלעד קריב: זה נוסח שמקובל כמובן על הממשלה.

אפרת חקאק: זה נוסח שהממשלה ביקשה.

אפרת חקאק: בעמוד 8, במקרה של מניעה טכנית בלתי צפויה בדיון במעצרים, יש אפשרות בדיון לפי סעיף 15 לחוק, שהוא דיון במעצר ימים, לקיים במקרים חריגים מאוד דיון טלפוני.

אפרת חקאק: לאור החלטת הוועדה הנוסח משקף את העמדה שבית המשפט יכול להאריך את המעצר בדיון טלפוני, אבל דיון חוזר יתקיים לא יאוחר מ-12 שעות ממועד מתן ההחלטה, אבל באישור נשיא בית המשפט או סגנו אפשר לערוך דיון תוך 24 שעות ממועד מתן ההחלטה.

אפרת חקאק: ודבר אחרון, שהוא שינוי קטן מן הנוסח הקודם, בסעיף 45 להצעת החוק, שמדבר על מחקר מלווה, הוועדה ביקשה שנוסיף התייחסות לסנגוריה הציבורית בנפרד.

אפרת חקאק: לכן כתבנו שההמלצות של הממשלה שיובאו לוועדה יכללו גם צירוף המלצות של הסנגוריה הציבורית.

אפרת חקאק: אגיד שזה כמובן לא מהווה הסדר שלילי לגבי כל המקרים בחקיקה שהוועדה או הכנסת מבקשת המלצות של הממשלה, למרות שגם שם הציפייה היא שהסנגוריה הציבורית תביא בפני הוועדה את עמדתה, אם יש לה כזאת.

גלעד קריב: בסדר גמור.

אורי מקלב: אני בתיאום עם הליכוד.

אורי מקלב: אני מבקש להציג הסתייגות אחת כוללת בלי להיכנס לפרטים.

אורי מקלב: אני הרי סיכמתי אתך שיש אפשרות להגיש את ההסתייגויות בלי לבוא ולנמק, אבל מכיוון שהנושא חשוב אנחנו ננמק.

גלעד קריב: בהסכמת יתר הנציגים ניגש קודם לעמוד 2, להסתייגויות של קבוצת יהדות התורה.

אורי מקלב: אציג הסתייגות כוללת, אציג אמירה כוללת לכל ההסתייגויות, אסביר בפעם אחת הכול.

אורי מקלב: את ההסתייגויות הללו הגיש עמיתי חבר הכנסת יעקב אשר, שמצא לנכון לבוא כמה פעמים לדיון בעניין הזה בגלל חשיבות הדבר.

אורי מקלב: את החשיבות הוא יודע גם מניסיון אישי, כפי שרובנו מכירים.

אורי מקלב: מי שרגיל בפניות ציבור ונחשף לפניות אסירים ועצירים יודע את הבעייתיות בנושא הזה.

אורי מקלב: בוודאי עורכי דין שנמצאים כאן בוועדה, שבוודאי ליוו עצירים ואסירים, שזה השטח שלהם, יודעים את זה מקרוב.

אורי מקלב: מה שעוד חודד זה בעקבות הדיונים הקודמים בוועדת החוקה בענייני הקורונה, הדברים חודדו והביאו את שני ההיבטים.

אורי מקלב: קודם כול, פגיעה בזכויות האסיר או העציר.

אורי מקלב: היוועדות חזותית היא לא אותו דיון, לא באותה איכות, לא באותם תנאים, לא באותן אפשרויות ללמוד את המקרה כפי שיש בהתוועדות רגילה.

אורי מקלב: ככל שתהיה משוכללת וטכנולוגית היא עדיין לא הקשר בין האסיר למייצג שלו, וגם ההתרשמות הכוללת שונה.

אורי מקלב: זה כמו להגיד שלימוד בזום הוא כמו לימוד פרונטלי בכיתה.

אורי מקלב: אם בלימודים זה לא אותו דבר, ואנחנו יודעים כמה שזה היה קשה, קל וחומר בנושא שהוא כל כך עקרוני וכל כך קשה של זכויות עציר או אסיר, כאשר נחרץ דינו של אדם, אם למעצר ואם למאסר, שיעשה את זה דרך התוועדות חזותית.

אורי מקלב: בוועדה דנתם ושמעתם את כולם.

אורי מקלב: החלק המהותי, התשובות לכל הדברים האלה בהוראת השעה שאתם רוצים להצביע עליה, לא בא להגיד שכל הדברים האלה בסדר, אלא נגד זה יש בעיניי רק את הנושא הכלכלי, לא היה שום דבר מעבר לזה, רק חיסכון בתקציב, ואולי גם בכוח אדם.

אורי מקלב: מנגד יש עוד סיבה: לא רק זכויות היסוד אלא גם הדרך לשם.

אורי מקלב: התלבטת איך לקרוא לזה: הסעת עצירים, העברה של עציר.

אורי מקלב: אני קורא לזה הובלת האסירים – זה פשוט הובלה, ויש לזה משמעויות כמעט כפי שמביאים חפץ, זה נכון יותר.

אורי מקלב: לא הסעת ארון ולא הסעת מקרר אלא מובילים מקרר.

אורי מקלב: לא סתם קוראים לזה הובלת אסירים מכיוון שזה נעשה כמעט בדרך הזו.

אורי מקלב: אנחנו יודעים את הסבל הרב שיש לאותם אלה שצריכים לבוא לדיונים.

אורי מקלב: דיברתי עם עורך דין שליווה אסיר שהיה לו דיון בצום גדליה, שכפי שידוע הוא מיד אחרי ראש השנה.

אורי מקלב: במשך יומיים, בכל ראש השנה הוא היה דחוף באיזה בית מעצר כדי שבצום גדליה למחרת הוא יוכל לגשת לדיון.

אורי מקלב: בוודאי שמעתם על הסבל של האסירים שצריכים להגיע לדיונים.

אורי מקלב: במקום לבטל את האפשרות לעשות את ההובלה היה צריך לשפר אותה.

אורי מקלב: שם היו צריכים לשים את הדגש, לשפר אותה.

אורי מקלב: עציר היה מקבל את הזכויות שלו ויחד עם זה הוא היה מקבל גם שיפור וייעול ומהפך ורפורמה, כל המילים היפות שיש בהובלת אסירים, לשם היה צריך להגיע.

אורי מקלב: זמן – היה צריך לעשות איזו אמנת שירות בעניין הזה, בתוך כמה זמן לוקחים, איך מביאים, כמה זמן אפשר לטלטל, האם אפשר לשים אותו יומיים בהמתנה וכל האופן שבו מובילים.

אורי מקלב: אנחנו ערכנו ביקורים בבית המעצר בירושלים.

צבי האוזר: חבר הכנסת מקלב, חלק כן הופנה כי באופן ייחודי שאין לו כמעט תקדים הכסף שנחסך פה נשאר בתוך המערכת.

צבי האוזר: הוא מחויב לדברים אחרים.

צבי האוזר: יש סיכום תקציבי לתוספת.

צבי האוזר: וההיוועצות החזותית היא בהסכמת הסנגור.

אורי מקלב: אנחנו יודעים את הלחץ שיש אם האסיר לא יסכים, הלחץ הסביבתי, הלחץ של הסוהרים והשב"ס.

אורי מקלב: מי שמכיר את החיים ושמע מאסיר מה מידת הלחץ ומה חוסר החופשיות שיש לאסיר – אל תסמוך שזה מה שהוא רוצה או לא רוצה.

אורי מקלב: בדרך כלל הוא כמעט ולא מדבר מגרונו.

אורי מקלב: התשובה הזאת, שזה נכנס אל תוך המערכת, היא תשובה שאנחנו מקבלים בהרבה מאוד גזירות כלכליות שיש בתקציב הזה.

אורי מקלב: אחד הדברים הבולטים הוא שמעלים את מחיר הנסיעה בתחבורה ציבורית מגיל 18 ועד 60, מי שלא נמצא בקטגוריה של קשיש או סטודנט, לכולם מעלים את המחיר באופן משמעותי ב-25%, ואומרים: טוב, זה לא עליית מיסים, זה לא עליית מחירים, זה הולך לתוך המערכת.

אורי מקלב: המערכת צריכה לחזק את התשתיות.

אורי מקלב: אתה לוקח עכשיו מהציבור כסף ואומר: אני משקיע בתשתיות.

אורי מקלב: זה נקרא מס.

אורי מקלב: תמיד כשאתה לוקח כסף מאנשים, לשם מה אתה לוקח?

אורי מקלב: לא לתשתיות?

אורי מקלב: לא להחזקת המערכת?

צבי האוזר: אבל פה אתה חוסך, אתה מייעל את התפקוד של המערכת.

גלעד קריב: מכובדיי, אנחנו בשלב הנמקת ההסתייגויות והצבעה.

גלעד קריב: בבקשה.

אורי מקלב: לגופם של דברים, אני חושב שהדברים ברורים.

אורי מקלב: בסופו של דבר אם היו רוצים לשפר את המערכת יש דרכים לשפר אותה בלי לפגוע בזכויות של האסיר ובאופן שהוא יקבל את השפיטה שלו ואת הדיון שלו, ומצד שני גם למנוע את כל הסבל שהוא סובל.

אורי מקלב: אז מה עשו בדרך הזו?

אורי מקלב: אמרנו שנטמיע יותר או נרחיב את ההיוועדות החזותית.

אורי מקלב: לא אדבר בהמשך על שאר הסעיפים לכן אני לוקח את הזמן שלי ומדבר באופן כולל.

אורי מקלב: ההצעה הייתה כמו בפיילוט, להקים בסמוך לבתי הכלא מתחם מיוחד, מתחם שפיטה.

אורי מקלב: התחיל פיילוט בכלא אשל ולא המשיכו אותו.

אורי מקלב: משרד האוצר הוא שהפסיק אותו.

אורי מקלב: כך היינו פותרים את כל הבעיה: הוא גם לא צריך להיטלטל, גם נדרש פחות כוח אדם, אפשר ללכת אפילו ברגל.

אורי מקלב: לא רוצים לעשות את זה בתוך בית הכלא, אולי זה אפילו מובן, אז בונים מתחם.

אורי מקלב: אפשר לעשות על זה פיילוט.

אורי מקלב: יחד עם הדבר הזה היה צריך לעשות מינימום שני פיילוטים בשני מקומות ששם היו מתחילים בתהליך הזה.

אורי מקלב: זה הסתייגות אחת שהגשנו.

אורי מקלב: נוסיף: "לרבות הוראות לקידום הפיילוט להפעלת מתחם שפיטה בסמוך לכלא אשל וכן תכנון והקמת מתחמי שפיטה נוספים בסמוך למתקני מעצר ובתי כלא".

אורי מקלב: " זו הסתייגות אחת.

אורי מקלב: ההסתייגות השנייה, שגם הארכת הוראת השעה – ואנחנו צפויים להארכות בעניין הזה, אין לי ספק שזה יהיה, עד שזה יהיה חוק קבוע – צריך להעמיד את זה גם במבחן התקדמות.

אורי מקלב: אתה רוצה הארכת הוראת השעה אז תראה מה עשית בעניין הקמת מתחמים.

אורי מקלב: זה רק שאלה של תקציב, לא מעבר לזה, וזה זכויות אנשים שסובלים מאוד ולא משנה מה הם עשו ולמה הם נמצאים בכלא.

אורי מקלב: הקואליציה הזאת צריכה עוד יותר להגן על זכויות אדם וכל מה שכרוך בזה.

אורי מקלב: לא שאנחנו חושבים שאנחנו פחות מזה אבל בוודאי אלה דגלים שמנופפים בהם.

אורי מקלב: ההסתייגות השלישית היא פועל יוצא של ההסתייגויות הקודמות, להביא בפני הוועדה פירוט על מספר הדיונים שהתקיימו במתחמי שפיטה, לתת לזה ציונים.

אורי מקלב: שלוש ההסתייגויות האלה הן בנושא אחד, של הקמת מתחמי שפיטה בסמוך לבתי כלא.

אורי מקלב: זה המענה האמיתי, הנכון והישר כדי למנוע את הסבל ופגיעה בזכויות של אסירים.

גלעד קריב: תודה חבר הכנסת הרב מקלב.

גלעד קריב: חבר הכנסת אשר אכן דיבר על הנושאים האלה.

גלעד קריב: גם רשמנו בפרוטוקול את התחייבות המדינה לקיים פה עבודת מטה מחודשת סביב הנושא הזה.

גלעד קריב: אנחנו נמצאים על פי סדר הדברים בהסתייגויות לסעיף 40.

גלעד קריב: נצביע על ההסתייגויות של סיעת יהדות התורה על הסעיף הזה ואז נעבור להנמקות של ההסתייגויות של סיעת הליכוד לסעיף זה.

גלעד קריב: אנחנו בעמוד 2.

אפרת חקאק: 12.

אפרת חקאק: בסעיף 133ד(א) המוצע אחרי המילים "לביצוע סימן זה" יבוא "לרבות הוראות לקידום הפיילוט להפעלת מתחם שפיטה בסמוך לכלא אשל וכן תכנון והקמת מתחמי שפיטה נוספים בסמוך למתקני מעצר ובתי כלא".

גלעד קריב: מי בעד?

גלעד קריב: מי נגד?

גלעד קריב: הסתייגות 12 לא אושרה.

גלעד קריב: ההסתייגות נפלה.

אפרת חקאק: 13.

אפרת חקאק: בסעיף 133ה המוצע בסופו יבוא "הארכת הוראת השעה בצו מותנית בעמידה ביעדים שקבע השר לעניין תכנון והקמת מתחמי שפיטה בסמוך למתקני מעצר ובתי כלא".

גלעד קריב: מי בעד?

גלעד קריב: מי נגד?

גלעד קריב: הסתייגות 13 לא אושרה.

גלעד קריב: ההסתייגות נפלה.

אורי מקלב: אני מבקש לציין שאנחנו בעד ההסתייגות אבל מנוע מאתנו להצביע.

קרן ברק: התקנון שאתם בחרתם לפרש אותו כך מנע מאתנו להצביע.

קרן ברק: היינו כאן בדיונים, נכחנו.

קרן ברק: לא נתתם לנו להצביע.

גלעד קריב: בעוד רגע קט רשות הדיבור תעבור אליך, חברת הכנסת ברק, ואז תדברי לפרוטוקול.

אפרת חקאק: אתה רוצה להצביע גם על ההסתייגות השלישית של סיעת יהדות התורה?

אורי מקלב: אם אתם רוצים.

אורי מקלב: תעשו את זה על פי הסדר, אפילו כשלא אהיה כאן.

אורי מקלב: היושב-ראש יעלה את ההסתייגות.

גלעד קריב: אעלה את ההסתייגות גם אם לא תהיה כאן.

גלעד קריב: נימקת אותה.

גלעד קריב: אנחנו חוזרים לעמוד 1.

גלעד קריב: יש הסתייגויות של קבוצת הליכוד לסעיף 40 בהצעת החוק.

גלעד קריב: לסעיף הזה יש שתי הסתייגויות.

גלעד קריב: אני מבין שחברת הכנסת ברק מנמקת.

יריב לוין: אני מבקש אחר כך גם להעיר הערה קצרה.

גלעד קריב: בוודאי.

קרן ברק: אתה יכול גם להוסיף הסתייגויות.

גלעד קריב: אם חבר הכנסת יריב לוין ירצה להוסיף הסתייגות אנחנו נאפשר, הכול בסדר.

גלעד קריב: בבקשה.

קרן ברק: כתבתם את ההסתייגות לא נכון.

קרן ברק: קודם כול אפתח ואומר את דבריי הערכיים.

קרן ברק: אני כמובן מסתייגת מן העובדה שחברי האופוזיציה מנועים מלהצביע בוועדות.

קרן ברק: אני חושבת שכל התקציב הזה עקום מיסודו בשל כך שלחברי האופוזיציה אסור להצביע.

קרן ברק: זה פרשנות של התקנון על ידי הקואליציה.

קרן ברק: אם הייתי היועצת המשפטית הייתי מפרשת את זה אחרת לחלוטין, באיזון שבין דמוקרטיה ושההחלטות יתקבלו באמת על ידי שכנוע ולא פה אחד בכל הוועדות הייתי מחליטה אחרת והייתי נותנת לאופוזיציה את זכות ההצבעה.

קרן ברק: צר לי שזו הייתה הפרשנות.

קרן ברק: ובכל זאת אנחנו נמצאים בדיונים ומגישים את הסתייגויותינו.

קרן ברק: בנוסח שלפני

קרן ברק: כם ההסתייגות כתובה לא נכון אז אני מקריאה את הנוסח הנכון: "בסעיף 133א(ד) המוצע, במקום "48 שעות" יבוא "72 שעות".

קרן ברק: " אנחנו רוצים שיהיה יותר זמן, יותר ודאות.

קרן ברק: בסעיף כתוב "48 שעות" ואני רוצה שיהיה כתוב "72 שעות".

אפרת חקאק: אתם התכוונתם לסעיף 133א(ג)(2).

קרן ברק: לא, אנחנו מדברים על סעיף 133א(ד).

גלעד קריב: בסעיף 133א(ד) זה כן 48 שעות.

קרן ברק: "ביקש העצור או האסיר להשתתף בדיון בדרך של היוועדות חזותית, רשאי התובע להגיש לבית המשפט את התנגדותו לכך במעמד הדיון או בהקדם האפשרי לאחר הדיון או הגשת הבקשה, לפי העניין, ובית המשפט ייתן את החלטתו לא יאוחר מ-48 שעות לפני מועד הדיון.

קרן ברק: "

אפרת חקאק: אתם הגשתם תיקון ל-(ג)(2).

קרן ברק: גם ל-(ג)(2).

קרן ברק: זה לא קשור.

גלעד קריב: אבל ב-(ד) כתוב "48 שעות".

קרן ברק: אני רוצה שיהיה כתוב "72 שעות".

קרן ברק: אמרתי שזה כתוב לא נכון.

גלעד קריב: הבנתי, אתם רוצים שזה יהיה "72 שעות לפני מועד הדיון".

אפרת חקאק: התכוונתם לתקן את (ג)(2), לא את (ד).

קרן ברק: אני רוצה להוסיף עכשיו הסתייגות.

קרן ברק: בסדר?

קרן ברק: מותר לי.

גלעד קריב: חברת הכנסת ברק, תאמרי לנו מה ההסתייגות שאת מגישה.

גלעד קריב: אני מבין שהיא: "בסעיף 133א(ד), במקום "48 שעות" יבוא "72 שעות".

גלעד קריב: " הנמקה.

קרן ברק: אני קוראת את הסעיף: "ביקש העצור או האסיר להשתתף בדיון בדרך של היוועדות חזותית, רשאי התובע להגיש לבית המשפט את התנגדותו לכך במעמד הדיון או בהקדם האפשרי לאחר הדיון או הגשת הבקשה, לפי העניין, ובית המשפט ייתן את החלטתו לא יאוחר מ-48 שעות לפני מועד הדיון.

קרן ברק: " אני רוצה שיהיה יותר זמן להתנגדות, שלעציר יהיה יותר זמן לשמוע ולהבין ושיהיה לו יותר זמן תגובה.

קרן ברק: זה מבחינתי זכויות העציר.

קרן ברק: ההסתייגות השנייה, בסעיף 133ד, במקום "שר המשפטים, בהסכמת השר לביטחון הפנים ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת" יבוא "השר לביטחון פנים יקבע הוראות".

קרן ברק: אני חושבת שהשר הרלוונטי להחליט על ההוראות הוא דווקא השר לביטחון פנים, הוא אחראי על השב"ס, על בתי הכלא, על העצורים.

קרן ברק: אני חושבת שהוא זה שצריך להחליט ולא שר המשפטים.

קרן ברק: יש לנו עוד הסתייגויות אחרי כן.

גלעד קריב: אני יודע.

גלעד קריב: אנחנו עושים דבר דבור על אופניו.

גלעד קריב: תודה רבה.

גלעד קריב: חבר הכנסת לוין, בבקשה.

גלעד קריב: נוסיף כמובן את השתתפותנו בצערך ובצער המשפחה.

יריב לוין: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

יריב לוין: אני דווקא לא רוצה לדבר לפרוטוקול.

יריב לוין: אני רוצה לדבר גם אליך וגם לחברי הכנסת בגין והאוזר וחברת הכנסת בזק שנמצאים כאן כי אני באמת חושב שזה לא עניין פוליטי, אבל הוא עניין של זכויות אדם מן המעלה הראשונה שאפשר להעלות על הדעת.

יריב לוין: אין דבר יותר משמעותי וחמור לאזרח במדינה דמוקרטית מן העובדה שישללו את חירותו, לא כל שכן כאשר מדובר באדם שיכול להיות מובא למעצר, קרי הוא אפילו לא הורשע בדין ועניינו עוד לא נדון.

יריב לוין: אני מאמין שכאשר שופט שולל את חירותו של אדם, המינימום זה שהוא יראה אותו באופן בלתי אמצעי, יסתכל בעיניו, ישמע אותו ויקבל את ההחלטה הזאת בכובד-ראש וגם בלב כבד.

יריב לוין: הניסיונות האלה לחסוך כסף ולמנוע - - -

זאב בנימין בגין: אתה מתכוון לכל אורך המשפט או להכרעת הדין?

יריב לוין: אני מדבר על מעצרים, ועל כל אורך המשפט, בכל דיון, בפרט בדיוני מעצר שבהם יש משמעות מיוחדת בעיניי.

צבי האוזר: אבל דיון המעצר הראשון לא עסקינן בו בחוק הזה.

יריב לוין: הדבר הזה נכון במשפט הפלילי.

יריב לוין: אגב אני מאוד בעד במשפט האזרחי למצוא הרבה דרכים לייעל, כולל וידיאו קונפרנס ודברים אחרים, אני לא נגד הרעיון הזה.

יריב לוין: אבל אני חושב שבמשפט הפלילי הוא רעיון מאוד מאוד בעייתי.

יריב לוין: בגלל הקושי הטכני ולפעמים עלויות שכרוכות בהבאת עצורים לבתי המשפט מחפשים כל הזמן – את זה אני אומר לך, חבר הכנסת בגין, מתוך היכרות שלי עם זה מן התקופה שהייתי בממשלה – כל הזמן חיפשו קיצורי דרך לדבר הזה.

יריב לוין: אני מרשה לעצמי לומר כאן את הדברים משום שכאשר הייתי בממשלה התנגדתי לדברים האלה באופן עקבי והצלחתי לבלום אותם פעם אחר פעם.

יריב לוין: כלומר זה לא עמדה לצורך הניגוח הפוליטי.

יריב לוין: הניסיונות האלה נהדפו פעם אחר פעם ואז הגיעה הקורונה, ואז מיד צץ מחדש הנושא הזה ומצאו הזדמנות – עכשיו יש בעיה, אי אפשר לקיים דיונים באולמות המשפט, אי אפשר להסיע את האסירים והנה נוצרה לנו כאן הזדמנות.

יריב לוין: ואז ניסו להחיל את זה רק בדיונים דחופים ובכל מיני עניינים שבאמת היה קושי לקיים אותם.

יריב לוין: גם אז התנגדתי לזה בכל תוקף.

יריב לוין: הצלחתי לצמצם מאוד מאוד את הגדר של הדבר הזה, והייתה התחייבות מפורשת של משרד המשפטים שמדובר באירוע נקודתי בגלל הקורונה ובשום פנים ואופן לא מחפשים לייצר כאן איזשהו תקדים.

יריב לוין: והנה כמובן התבדינו.

יריב לוין: כאן אני פונה גם לייעוץ המשפטי.

יריב לוין: אני חושב שאם יש דבר שאיננו מתאים לחוק ההסדרים זה הדבר הזה, שבינו ובין תקציב יש קשר רופף, אם בכלל, אבל בינו לבין זכויות מהותיות, בנקודה הכי רגישה ולאנשים שאנחנו באמת באמת צריכים לוודא כאן שזכויותיהם לא נרמסות, הדבר הזה חייב היה להיעשות בדיון אמיתי, בנפרד ובמנותק מן העניין הזה ולא באופן שמעמיד כאן חברי כנסת מן הקואליציה במצב שאם הם יפילו את הדבר הזה או יתערבו בו הם משבשים את חוק ההסדרים.

יריב לוין: אגיד יותר מזה לגופו של עניין.

יריב לוין: תראו מה עושים כאן, אחרי שניסו למצוא את הפרצה בקורונה ולא כך הלך, עכשיו מצאו פרצה חדשה: זה יהיה רק אם האסיר או העציר מסכימים, כדי להרגיע אותנו שהכול בסדר, שבעצם לא שוללים זכויות מאף אחד.

יריב לוין: קודם כול, רבותי, היכולת של אסיר או עציר להסכים או לא להסכים במצבים האלה – אני לא מאחל לאף אחד מאתנו להיות במצב הזה, ואף אחד מאתנו לא היה רוצה שתהיה לו אפשרות לקבל החלטה כזו אם חס וחלילה הוא היה עומד במצב הזה.

יריב לוין: וגם ברור לחלוטין שכאשר יראו כי טוב והדבר הזה ידהר קדימה ויקרה אז מיד תבוא ההרחבה, זה יהיה כבר בסוגי דיונים נוספים גם בלי הסכמתו, ובהחלטה מיוחדת מנימוקים שיירשמו, ואחר כך גם בלי צורך בדבר הזה, ואנחנו נגיע למקום שלדעתי אסור להיות בו.

יריב לוין: אני פונה אליכם.

יריב לוין: אני לא חושב שהתקציב וחוק ההסדרים תלויים במרכיב הזה.

יריב לוין: זה לא מרכיב פיסקלי או משהו, שאם הוא לא עובר אז הדבר הזה יביא כתוצאה ממנו לכך שאי אפשר להעביר את התקציב.

יריב לוין: אני באמת מבקש מכם, כי אנחנו לא יכולים לעשות הרבה חוץ מלומר כמה מילים.

זאב בנימין בגין: בנושא הזה באמת אפשר לשכנע.

יריב לוין: זה נושא באמת חשוב, הוא בליבת הדברים.

יריב לוין: אם יש הצדקה לקיומה של הכנסת זה בדיוק כדי לטפל בדברים האלה, כדי שהאסירים והעצירים לא ייפלו פה תחת גלגלי המכונה הגדולה הזאת של הרבה מאוד דברים.

יריב לוין: אני רוצה לבקש, כי אני לא יכול לעשות משהו אחר, שבכל זאת תשקלו להוציא את הדבר הזה החוצה ולקיים בו דיון מסודר ואמיתי ולעומק.

יריב לוין: אם יהיה דיון כזה אולי אצליח לשכנע בו בסופו של דבר שלא לעשות את הצעד הזה, שכל אחד מבין שהוא צעד לא נכון ולא ראוי ולא מה שאנחנו רוצים לראות במדינת ישראל.

יריב לוין: אני רוצה להעיר עוד הערה לסיום.

יריב לוין: צריך לזכור שגם היום – מי שהיה בדיוני מעצרים מכיר את זה – המציאות בלתי נסבלת.

יריב לוין: לפעמים עשרות עצורים מגיעים לדיון בפני שופט ממש בסרט נע, לפעמים רבים מהם נמצאים בתוך המקום.

זאב בנימין בגין: ארבעה ימים כמבוקש.

יריב לוין: אני אפילו לא אומר את זה בביקורת על השופטים בגלל שגם הם בני אדם, יש גבול ליכולת שלהם להתמודד עם הדברים.

יריב לוין: תארו לכם שכל הדבר הזה ייעשה כשהעציר בכלל נמצא באיזה מסך ברקע.

יריב לוין: אנא מכם, מעבר לזה אני יכול רק לבקש.

גלעד קריב: תודה חבר הכנסת לוין.

גלעד קריב: חברת הכנסת ענבר בזק ביקשה התייחסות קצרה, למרות שאנחנו רק בהנמקות.

גלעד קריב: בבקשה.

ענבר בזק: היו פה דיונים מאוד רציניים ומאוד מעמיקים.

ענבר בזק: אתה לא נכחת בהם.

יריב לוין: אני לא בא בביקורת על אף אחד.

ענבר בזק: דווקא לאור המשפט האחרון שלך אני רואה בזה הטבה עם זכויות העציר, בזה שהם לא צריכים להיטלטל בתוך זינזנה עם עוד עצורים ולשבת באיזה חדר ומוציאים אותם מן השגרה שלהם.

ענבר בזק: אני רואה בזה דווקא הקלה על התנאים שלהם.

ענבר בזק: עצם זה שזה מחייב אישור של השופט, של הסנגור, של הקטגור ושל העציר, יש פה הסכמה מוחלטת של כל הגורמים.

ענבר בזק: כלומר אנחנו לא פוגעים בזכויות שלהם.

ענבר בזק: להיפך, בדיונים מאוד מאוד שוליים, כמו הארכת מעצר, זה לא דיון של גזר דין אחרי משפט, בדיונים מאוד מאוד ספציפיים אפשר לחסוך את ההגעה של העציר, בהסכמתו.

גלעד קריב: מכובדיי, אנחנו בשלב של הנמקות.

גלעד קריב: היו פה הרבה מאוד דיונים שנמשכו הרבה מאוד שעות.

גלעד קריב: חבר הכנסת בגין, רצית להעיר הערה קצרה, בבקשה.

זאב בנימין בגין: תיקון קל להערותיו החשובות מאוד של חברי: הדיון בהיוועדות חזותית איננו נעשה על פי הצעת החוק הזאת בהסכמת האסיר, אלא באופן פעיל לבקשת האסיר ובאמצעות סנגורו.

זאב בנימין בגין: יש בכל זאת הבדל.

יריב לוין: אני מקבל את התיקון.

יריב לוין: אני לא רואה בזה הבדל גדול.

גלעד קריב: בסדר גמור.

גלעד קריב: יש עוד הרבה דברים שאפשר להזכיר, כמו העובדה שהוצאנו את כל העצורים והאסירים הקטינים מחוץ להסדר הזה, גם כשהם מיוצגים.

גלעד קריב: אין דיון מעצר ראשון שיכול להתקיים בהיוועדות חזותית, דרשנו הופעה על העציר או האסיר.

גלעד קריב: למעשה אין סיטואציה שבה אדם יכול להישלח למעצר ממושך מבלי שהוא מופיע בפני שופט בדיון מהותי.

גלעד קריב: החרגנו הרבה מאוד סוגי דיונים מן העניין.

גלעד קריב: את הערתך לגבי מיקומו של הפרק הזה בחוק ההסדרים אני מקבל.

גלעד קריב: אני חושב שהצלחנו לתקן את הפגם הזה בדיונים מאוד מאוד רציניים, והראיה היא השינויים שהוכנסו בהצעת החוק כמעט בכל סעיף בעקבות הדרישות שעלו מצד חברי הוועדה.

גלעד קריב: אנחנו מעלים להצבעה את ההסתייגויות של סיעת הליכוד לסעיף 40.

אפרת חקאק: בסעיף 133א(ד) המוצע במקום "48 שעות" יבוא "72 שעות".

גלעד קריב: מי בעד?

גלעד קריב: מי נגד?

גלעד קריב: הסתייגות 1 לא אושרה.

גלעד קריב: ההסתייגות נפלה.

אפרת חקאק: בסעיף 133ד המוצע במקום "שר המשפטים, בהסכמת השר לביטחון הפנים ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת יקבע הוראות לביצוע סימן זה" יבוא "השר לביטחון פנים יקבע הוראות לביצוע סימן זה בהסכמתו של שר המשפטים ויעבור אישור בוועדת החוקה חוק ומשפט".

גלעד קריב: מי בעד מי נגד?

גלעד קריב: הסתייגות 2 לא אושרה.

גלעד קריב: ההסתייגות נפלה.

גלעד קריב: קיבלנו רשימת הסתייגויות של סיעת הרשימה המשותפת.

גלעד קריב: חבר הכנסת סעדי, שהוא חבר מן המניין בוועדה, בעל זכות הצבעה, לא יכול היה להיות כאן היום ואני אישרתי את העלאת ההסתייגויות להצבעה למרות שהוא לא נוכח, וזאת בראש ובראשונה מכיוון שהוא באמת נטל חלק קונסטרוקטיבי בכל הדיונים ולא מעט מהערותיו התקבלו על ידי הממשלה בתמיכת יתר חברי הוועדה.

גלעד קריב: לכן נקרא את ההסתייגות 3–11 שמוגשות לסעיף 40 על ידי סיעת הרשימה המשותפת ונצביע על ההסתייגויות.

אפרת חקאק: בסעיף 133א(א) המוצע לאחר "בזמן אמת" יבוא "ובתנאי שאין שיבוש במהלך ההיוועדות.

אפרת חקאק: לעניין זה, "שיבוש" – קטיעה של קול או תמונה ולו הקלים ביותר.

אפרת חקאק: במקרה של שיבוש, יימצא מועד חלופי להיוועדות".

גלעד קריב: מי בעד?

גלעד קריב: מי נגד?

גלעד קריב: הסתייגות 3 לא אושרה.

גלעד קריב: ההסתייגות נפלה.

אפרת חקאק: בסעיף 133א(ב) המוצע, במקום "רשאי בית המשפט" יבוא "אינו רשאי בית המשפט".

גלעד קריב: מי בעד?

גלעד קריב: מי נגד?

גלעד קריב: הסתייגות 4 לא אושרה.

גלעד קריב: ההסתייגות נפלה.

אפרת חקאק: בסעיף 133א(ב) המוצע, במקום "אלא בהשתתפותו בדרך של היוועדות חזותית, ובלבד שהעצור או האסיר הוא בגיר" יבוא "גם באם יתעקש בית-המשפט לקיים דיון שלא בנוכחותו של האסיר וללא כל קשר לגילו, מינו, מוצאו או השקפתו הפוליטית לא יוכל לכפות בית המשפט לפגוע בזכות להליך הוגן מהאסיר.

אפרת חקאק: "

גלעד קריב: מי בעד?

גלעד קריב: מי נגד?

גלעד קריב: הסתייגות 5 לא אושרה.

גלעד קריב: ההסתייגות נפלה.

אפרת חקאק: בסעיף 133א(ג) המוצע, לאחר "בקשת עצור או אסיר להשתתפות" יבוא "או לבקשתו לקיים דיון בנוכחותו הפיזית".

אפרת חקאק: לאחר "באחת מהדרכים האלה" יבוא "ובלבד שהובהרה לאסיר או לעצור משמעות החלופה להיוועדות חזותית, על יתרונותיה וחסרונותיה".

גלעד קריב: מי בעד?

גלעד קריב: מי נגד?

גלעד קריב: הסתייגות 6 לא אושרה.

גלעד קריב: ההסתייגות נפלה.

אפרת חקאק: בסעיף 133א(ד) המוצע לאחר המילים "ביקש העצור או האסיר להשתתף בדיון בדרך של היוועדות חזותית" תבוא המילה "אינו" ויימחק המשפט "במעמד הדיון או בהקדם האפשרי לאחר הדיון או הגשת הבקשה, לפי העניין, ובית המשפט ייתן את החלטתו לא יאוחר מ־ 48 שעות לפני מועד הדיון;"

גלעד קריב: מי בעד?

גלעד קריב: מי נגד?

גלעד קריב: הסתייגות 7 לא אושרה.

גלעד קריב: ההסתייגות נפלה.

אפרת חקאק: בסעיף 133ב המוצע בסופו יבוא "(8) כל דיון שבו הוא מבקש לקיים בנוכחותו הפיסית".

גלעד קריב: מי בעד?

גלעד קריב: מי נגד?

גלעד קריב: הסתייגות 8 לא אושרה.

גלעד קריב: ההסתייגות נפלה.

אפרת חקאק: בסעיף 133ב המוצע בפסקה (7) הסיפה החל במילים "ואולם, בית המשפט רשאי" – תימחק.

גלעד קריב: מי בעד?

גלעד קריב: מי נגד?

גלעד קריב: הסתייגות 9 לא אושרה.

גלעד קריב: ההסתייגות נפלה.

אפרת חקאק: בסעיף 133ג המוצע, בפסקה (1), לאחר "ברציפות" יבוא "ללא כל הפרעה ברשת ובלבד שהדיון לא היה קטוע והתאפשרו שמיעה ודיבור רציף", ולאחר "וכל אדם שנוכחותו דרושה לדיון" יבוא "ולבקשתו של העצור או האסיר כי יהיה זה פיזית לצידו".

גלעד קריב: מי בעד?

גלעד קריב: מי נגד?

גלעד קריב: הסתייגות 10 לא אושרה.

גלעד קריב: ההסתייגות נפלה.

אפרת חקאק: 11.

אפרת חקאק: בסעיף 133ג המוצע, בפסקה (2), בסופה יבוא "ראה בית המשפט כי שיחה חסויה הפכה גלויה בשל תקלה טכנית, יעצור הדיון החזותי ויחייב המשכו כדיון בנוכחות פיזית של העצור או האסיר".

גלעד קריב: מי בעד?

גלעד קריב: מי נגד?

גלעד קריב: הסתייגות 11 לא אושרה.

גלעד קריב: ההסתייגות נפלה.

גלעד קריב: אנחנו עוברים להסתייגויות של סיעת הציונות הדתית.

גלעד קריב: חברנו חבר הכנסת שמחה רוטמן, על אף שהוא אינו חבר מן המניין בוועדה בשלב הזה, נטל חלק פעיל בדיונים.

גלעד קריב: בין השאר בשל כך אנחנו נעלה להצבעה את ההסתייגויות החשובות שהוא הציע, שבהחלט ראוי לחשוב עליהן במסגרת הפעלת הוראת השעה בשנתיים הקרובות.

גלעד קריב: בבקשה.

אפרת חקאק: 14.

אפרת חקאק: בסעיף 133ד המוצע בסופו יבוא:

גלעד קריב: מי בעד?

גלעד קריב: מי נגד?

גלעד קריב: הסתייגות 14 לא אושרה.

גלעד קריב: ההסתייגות נפלה.

אפרת חקאק: 15.

אפרת חקאק: אחרי סעיף 133ד יבוא:

גלעד קריב: חבל שההסתייגות הזאת לא עלתה לדיון תוך כדי, אולי היינו מוצאים מה רלוונטי לבקש פה מהשב"ס, אבל יכול להיות שטוב יהיה לבקש את זה ללא קשר להוראות החוק.

זאב בנימין בגין: אבל ביקשנו דיווח.

גלעד קריב: ביקשנו דיווח אבל לא הגדרנו את זה כמשך זמן ממוצע וחציוני.

גלעד קריב: כרגע להיכנס לעניינים האלה מבלי לערוך התדיינות פרטנית עם השב"ס, דומני שזה לא במקום.

זאב בנימין בגין: זאת פרשנות אינטליגנטית לא מרחיקת-לכת.

זאב בנימין בגין: נראה לי שזה חלק מן העניין.

אפרת חקאק: אין בחוק דרישה לדיווח על מערך ההסעות.

גלעד קריב: נכון, אבל אנחנו נקיים על זה מעקב.

גלעד קריב: כבר הודעתי על כך לפרוטוקול.

גלעד קריב: מי בעד ההסתייגות?

גלעד קריב: מי נגד?

גלעד קריב: הסתייגות 15 לא אושרה.

גלעד קריב: ההסתייגות נפלה.

אפרת חקאק: 16.

אפרת חקאק: אחרי סעיף 133ה יבוא:

גלעד קריב: גם זה בהחלט דבר שכדאי שיהיה בדיווחים אבל הוא לא מטויב פה בניסוח ולא דנו עליו.

גלעד קריב: מי בעד?

גלעד קריב: מי נגד?

גלעד קריב: הסתייגות 16 לא אושרה.

גלעד קריב: ההסתייגות נפלה.

זאב בנימין בגין: בתי מעצר נכללים, על פי זיכרוני, בפסק הדין של השופט רובינשטיין לגבי הצפיפות בבתי הסוהר.

זאב בנימין בגין: החישוב צריך לכלול גם את בתי המעצר.

זאב בנימין בגין: הייתי מגדיל, אם כבר, זה לא רק עניין של שטח אלא תנאים באופן כולל.

גלעד קריב: בהחלט.

גלעד קריב: אני אומר שוב, אנחנו בהחלט מתכוונים לעקוב בדיוני המעקב שלנו אחרי העניינים האלה, וגם הנהלת בתי המשפט התחייבה שבאותם מתקני שיפוט ישנים יותר הנהלת בתי המשפט תעשה מאמץ לתת את הדעת גם על העניין הזה.

גלעד קריב: אנחנו בהחלט נעקוב אחריו.

גלעד קריב: אנחנו עוברים להסתייגויות לסעיף 41 להצעת החוק.

גלעד קריב: שתי ההסתייגויות שמוצגות קודם הן של סיעת הליכוד.

גלעד קריב: חברת הכנסת קרן ברק, חבר הכנסת לוין, בבקשה הנמקה.

קרן ברק: את ההסתייגות הראשונה אני לא רוצה לנמק.

גלעד קריב: רק נקרא אותה.

גלעד קריב: מי בעד ההסתייגות?

גלעד קריב: מי נגד?

גלעד קריב: הסתייגות 17 לא אושרה.

גלעד קריב: ההסתייגות נפלה.

קרן ברק: 18.

קרן ברק: בסעיף 16ב(3) המוצע, במקום "במידה וקיימת מניעה טכנית בלתי צפויה רשאי שופט באישור נשיא בית משפט או סגנו להורות, במקרים חריגים על קיום הדיון בשיחה טלפונית" יבוא, "במידה וקיימת מניעה טכנית בלתי צפויה, מחובתה של המשטרה לעשות ככל שניתן בכדי להביא את העצורים לדיון פרונטלי".

קרן ברק: אני חושבת ששיחה טלפונית איננה אופציה.

קרן ברק: זה צריך להיות או היוועדות חזותית או פרונטלית אבל לא בשיחת טלפון.

קרן ברק: זו ההסתייגות שלי.

גלעד קריב: מי בעד?

גלעד קריב: מי נגד?

גלעד קריב: הסתייגות 18 לא אושרה.

גלעד קריב: ההסתייגות נפלה.

קרן ברק: אחרי הטלפון זה ייגמר בטלפתיה, בקוראי מחשבות.

גלעד קריב: כפי שראיתם בדברים של היועצת המשפטית, אנחנו דשנו בסעיף הזה לא מעט, טייבנו את ההסדרה.

גלעד קריב: אחד האתגרים הוא שלעתים דווקא החיוב להגיע לדיון פרונטלי במקרה כזה יאריך את המעצר של העצור ועדיף לוודא קיום של דיון, בין אם פרונטלי ובין אם חזותי.

זאב בנימין בגין: למשל ביום שישי.

גלעד קריב: דיון בטלפון לעולם לא יכול להיות דיון סופי.

גלעד קריב: הוא מחייב קביעת דיון מיד לאחר מכן.

גלעד קריב: זה הסעיף שתיקנו.

יריב לוין: איך אתם חיים עם זה?

קרן ברק: זה קיים בעוד מדינות דמוקרטיות בעולם?

גלעד קריב: כן.

גלעד קריב: להיפך, אנחנו הטלנו הרבה מאוד מגבלות.

גלעד קריב: זה לא טלפונית.

גלעד קריב: צריך להבין את הסיטואציה.

גלעד קריב: זה רק במקרה שבו - - -

קרן ברק: רק במקרה, ובמקרה, אם ואם ואם.

גלעד קריב: גם פה זה לא יכול להיות רק טלפוני.

גלעד קריב: הטלפוני זה רק לאפשר את המשך המעצר שלו ל-12 שעות.

קרן ברק: מקרה כזה בדיוק, העתק הדבק, יש בעוד מדינה דמוקרטית?

גלעד קריב: כן, בסקירה הבין-לאומית ראינו שיש מדינות שיש בהן דיונים טלפוניים גם לא בכזאת סיטואציה.

קרן ברק: במדינות דמוקרטיות?

גלעד קריב: כן, לצערי.

גלעד קריב: חברת הכנסת ברק, ראינו שכן.

קרן ברק: יש תשובה?

קרן ברק: כן או לא?

גלעד קריב: חברת הכנסת ברק, אנחנו לא בדיון.

גלעד קריב: נימקתם.

גלעד קריב: התקיימו פה המון דיונים בנושא הזה.

גלעד קריב: שינינו גם את הסעיף הזה בעקבות הדיון.

גלעד קריב: אנחנו עוברים להסתייגויות של הרשימה המשותפת.

גלעד קריב: כפי שאמרתי, חבר הכנסת סעדי לא נמצא כאן אבל אנחנו מאפשרים את העלאת ההסתייגויות להצבעה.

אפרת חקאק: 19.

אפרת חקאק: בסעיף 16ב המוצע, לפני המילה "רשאי" תבוא המילה "אינו".

גלעד קריב: מי בעד?

גלעד קריב: מי נגד?

גלעד קריב: הסתייגות 19 לא אושרה.

גלעד קריב: ההסתייגות נפלה.

אפרת חקאק: 20.

אפרת חקאק: בסעיף 16ב(ח) המוצע לאחר "לא היה ניתן לחתום על כתב ערובה לפי ﻿סעיף 49 (א) בשל כך שהעצור משתתף בדיון בדרך של היוועדות חזותית" יבוא "לא יתאפשר מצב בו".

גלעד קריב: מי בעד?

גלעד קריב: מי נגד?

גלעד קריב: הסתייגות 20 לא אושרה.

גלעד קריב: ההסתייגות נפלה.

גלעד קריב: אנחנו עוברים להסתייגויות לסעיף 42.

גלעד קריב: גם ההסתייגויות הבאות הן של סיעת הרשימה המשותפת.

קרן ברק: הכול זה להסתייגויות דיבור במליאה, נכון?

גלעד קריב: כן.

אפרת חקאק: 21.

אפרת חקאק: בסעיף 16א(א) המוצע אחרי "לבקשת האסיר" יבוא "ובלבד שהובהרו לו משמעויות העדר נוכחותו הפיזית בדיון כפי שמופיע בדברי ההסבר".

גלעד קריב: מי בעד?

גלעד קריב: מי נגד?

גלעד קריב: הסתייגות 21 לא אושרה.

גלעד קריב: ההסתייגות נפלה.

אפרת חקאק: 22.

אפרת חקאק: בסעיף 25א(א) המוצע, אחרי "לבקשת האסיר" יבוא "ובלבד שהובהרו לו משמעויות העדר נוכחותו הפיזית בדיון כפי שמופיע בדברי ההסבר".

גלעד קריב: מי בעד?

גלעד קריב: מי נגד?

גלעד קריב: הסתייגות 22 לא אושרה.

גלעד קריב: ההסתייגות נפלה.

גלעד קריב: אנחנו עוברים להסתייגויות לסעיף 43.

גלעד קריב: ההסתייגות שהגישה סיעת הרשימה המשותפת, בבקשה.

אפרת חקאק: 23.

אפרת חקאק: בסעיף 62א1 המוצע, אחרי "לבקשת האסיר" יבוא "ובלבד שהובהרו לו משמעויות העדר נוכחותו הפיזית בדיון כפי שמופיע בדברי ההסבר".

גלעד קריב: מי בעד?

גלעד קריב: מי נגד?

גלעד קריב: הסתייגות 23 לא אושרה.

גלעד קריב: ההסתייגות נפלה.

גלעד קריב: לסעיף 44, הסתייגות של סיעת הליכוד, הסתייגות 24, בבקשה.

קרן ברק: ברישה של הסעיף, שהדין וחשבון יינתן אחת לשלושה חודשים ולא אחת לחצי שנה.

קרן ברק: בואו נראה שזה באמת עובד.

קרן ברק: נראה לי סביר שהדין וחשבון יינתן אחת לשלושה חודשים.

גלעד קריב: מי בעד?

גלעד קריב: מי נגד?

גלעד קריב: הסתייגות 24 לא אושרה.

גלעד קריב: ההסתייגות נפלה.

גלעד קריב: אנחנו עוברים להסתייגות של סיעת יהדות התורה.

גלעד קריב: ההנמקה הייתה על ידי חבר הכנסת מקלב.

גלעד קריב: נקרא את הסתייגויות 25–27 ונצביע עליהן.

בסופה יבוא: "(ג) מספר הדיונים שהתקיימו במתחמי שפיטה שב"סמוך למתקני המעצר ובתי הכלא".

גלעד קריב: מי בעד?

גלעד קריב: מי נגד?

גלעד קריב: הסתייגות 25 לא אושרה.

גלעד קריב: ההסתייגות נפלה.

אפרת חקאק: 26.

אפרת חקאק: בפסקה (2), בסופה יבוא:

גלעד קריב: מי בעד?

גלעד קריב: מי נגד?

גלעד קריב: הסתייגות 26 לא אושרה.

גלעד קריב: ההסתייגות נפלה.

אפרת חקאק: 27.

אפרת חקאק: בפסקה (3), בסופה יבוא: "(ג) דיווח אודות תלונות אסירים או עצורים אודות השימוש בהיוועדות חזותית".

גלעד קריב: מי בעד?

גלעד קריב: מי נגד?

גלעד קריב: הסתייגות 27 לא אושרה.

גלעד קריב: ההסתייגות נפלה.

גלעד קריב: אנחנו עוברים להסתייגויות לסעיף 45, גם כאן של סיעת הרשימה המשותפת.

אפרת חקאק: 28.

אפרת חקאק: במקום "שר המשפטים והשר לביטחון פנים" יבוא "שר הרווחה" ולאחר "מחקר" יבוא "אשר יכלול ראיונות עומק".

גלעד קריב: מי בעד?

גלעד קריב: מי נגד?

גלעד קריב: הסתייגות 28 לא אושרה.

גלעד קריב: ההסתייגות נפלה.

אפרת חקאק: 29.

אפרת חקאק: בסופו יבוא "ראו חברי ועדת החוקה חוק ומשפט כי המחקר מעלה חוסר שביעות רצון מצד עצורים או אסירים, תיקבע ישיבה מיוחדת לדיון בנושא טרם הארכת תוקפה של הוראת השעה".

גלעד קריב: מי בעד?

גלעד קריב: מי נגד?

גלעד קריב: הסתייגות 29 לא אושרה.

גלעד קריב: ההסתייגות נפלה.

גלעד קריב: תם הדיון בהסתייגויות שהוצגו להצעה.

גלעד קריב: אנחנו עוברים להצבעה להכנת הצעת החוק לקריאה שנייה ושלישית במליאה.

גלעד קריב: מי בעד אישור הצעת החוק לקריאה שנייה ושלישית?

גלעד קריב: מי נגד?

גלעד קריב: מי נמנע?

גלעד קריב: בעד – 5

גלעד קריב: נמנעים – אין

גלעד קריב: פרק' ו' בהצעת חוק התוכנית הכלכלית אושר.

גלעד קריב: אני רוצה להודות שוב לכל החברים והחברות שנטלו חלק בדיונים ובהצבעות, גם לנציגי הממשלה וגם לנציגי הארגונים האזרחיים.

גלעד קריב: אני שב ואומר, בלב לא קל אנחנו מעבירים את החוק הזה במסגרת חוק ההסדרים וחשוב לי לומר שהוועדה תעקוב מקרוב במהלך השנתיים הקרובות אחרי יישום החוק הזה.

זאב בנימין בגין: הייתי צריך להעיר לפני.

זאב בנימין בגין: אדוני היושב-ראש, בישיבה הקודמת או זו שלפניה ביקשת שהוועדה תקבל נוסח של התחייבות של משרד האוצר לשיפור התנאים של הבאת האסיר.

גלעד קריב: קיבלנו אותה.

גלעד קריב: בראשית הדיון שב משרד האוצר על ההתחייבות שלו בהתאם – זה לא התחייבות אלא סיכום שלו ביחד עם המשרד לביטחון פנים, על הקצאה משותפת של 32 מיליון ש"ח, 16 ו-16, כאשר מקורות המזומן הם 50%–50% ממשרד האוצר ומן המשרד לביטחון פנים, לשיפור נושא הבאת העצורים והאסירים לבתי המשפט.

גלעד קריב: בסקירה שקיבלנו מן השב"ס עיקר המאמץ יהיה בשיפור התנאים בתאי המעבר, או במתקני המעבר, מכיוון שנושא כלי הרכב כבר טופל כמעט במלואו על פי סקירת השב"ס.

גלעד קריב: גם אחרי זה אנחנו נמשיך ונעקוב.

גלעד קריב: יש גם התחייבות מקבילה, לא עם סכום, של הנהלת בתי המשפט, לבדוק את מתקני השהות או המעצר בתוך בתי המשפט במבנים הישנים, וגם אחר זה אנחנו נעקוב.

זאב בנימין בגין: אני לא זוכר: מה סיכמנו לגבי הפרטיות של התייעצות?

גלעד קריב: זה חייב לבוא לידי ביטוי בתוך התקנות שיגיעו לכאן לאישור.

גלעד קריב: הודענו להנהלת בתי המשפט שבתקנות שצריך להביא יינתן מענה לנושא הפרטיות של עורכי הדין.

גלעד קריב: הם הודיעו שהם מבצעים כרגע בדיקה של העניין ובתוך התקנות הדברים ייקבעו.

גלעד קריב: אני מזכיר שהחוק לא נכנס לתוקפו עד שהוועדה לא תאשר את התקנות, ושבמסגרת חוק הקורונה החדש, שנעסוק בו פה בוועדה, אני מניח, נצטרך לדון בשאלת היחס בין ההסדר הזה ובין ההסדר המיוחד בחוק הקורונה.

גלעד קריב: ותזכורת אחרונה, שגם כשיהיה חוק ויהיו תקנות, אם לא יינתן אישור פרטני לכל בית משפט ולכל מתקן כליאה לא ניתן לבצע בהם הפעלה של ההיוועדות החזותית.

גלעד קריב: תודה, מכובדיי.

גלעד קריב: תודה לכולם.

גלעד קריב: הדיון נעול.