ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 53, 2021-11-10 09:09

הוועדה לביטחון הפנים): בוקר טוב לכולם, אנחנו מתחילים ישיבה משותפת של ועדת הפנים ביחד עם הוועדה לביטחון פנים.

הוועדה לביטחון הפנים): היום 10 בנובמבר 2021, ו' בכסלו תשפ"ב.

הוועדה לביטחון הפנים): הנושא: היערכות הרשויות המקומיות וגופי החירום וההצלה לחורף הקרוב.

הוועדה לביטחון הפנים): אנחנו ביקשנו לקיום דיון משותף.

הוועדה לביטחון הפנים): אני אגיד רק כמה מילים, וווליד כמובן, לגבי ההיערכות לאור המקרים שראינו בשנה שעברה, ואותן הצפות שבעצם גם הביאו למותם של אזרחים.

הוועדה לביטחון הפנים): מעבר לאירועים של שנה שעברה ועם הפנים קדימה, אנחנו רואים גם שינויים וטלטלה רצינית מאוד במזג האוויר, מה שמביא לפגעים אמיתיים גם בתשתיות, גם בבתים, גם באנשים כמובן, ולכן בטח כמובן עם משבר האקלים שאנחנו יודעים את ההשלכות שלו, אנחנו הבאנו את הדיון הזה כדי לשמוע את השלטון המקומי ואת רשויות ההצלה, כיצד הן מוכנות.

הוועדה לביטחון הפנים): אני חייבת להגיד לך משהו שאתמול בערב דיברנו.

הוועדה לביטחון הפנים): דיברתי עם חברה.

הוועדה לביטחון הפנים): אני ילידת נובמבר, יש לי יום הולדת ביום שבת.

הוועדה לביטחון הפנים): היא אמרה לי, את יודעת מירב, תמיד ביום הולדת שלך היה קר וגשם כי זה נובמבר, והשנה נראה לי שנלך לים, אז ברור לי שחלק מזה גם זה באמת שינויי האקלים, אבל מה שאני חוששת ממנו, שמתוך הקיץ הקיצוני נלך לחורף קיצוני, וזה כמובן יכול לטלטל וכמובן לפגוע פיזית בתושבים ובמבנים, לכן ביקשנו לקיים את הדיון החשוב הזה.

והגנת הסביבה): בוקר טוב מירב ובוקר טוב לכל המשתתפות והמשתתפים, לאה, מנהלת הוועדה וכולם.

והגנת הסביבה): כן, לפי ניסיון העבר מתברר שאמנם אנחנו באזור שלא יודע הרבה גשמים, אבל כאשר זה קורה ויהיה לנו גשם וכאשר יורד גשם במינון יותר ממה שהתרגלנו אליו, אז התברר שאנחנו לא ערוכים אליו.

והגנת הסביבה): ראינו את זה כמובן בתוך היישובים, בתוך הערים וגם בכלל בכבישים בין-עירוניים, הצפות.

והגנת הסביבה): אנשים גם שילמו בחייהם.

והגנת הסביבה): כאשר יורד גשם חזק, אז מתברר שגם ניקוזים הם לא ניקוזים.

והגנת הסביבה): לא לגמרי ברור גם שרשור האחריות בין הגופים, איך מתנהל אירוע שהוא אירוע מעבר לאירוע הרגיל, של שיטפונות ושל סכנת חיים גם בתוך יישובים, וגם לעיתים רכבים שנקלעים והרבה מאוד מקרים שהיו לנו בעבר.

והגנת הסביבה): הדיון הזה הוא דיון מרכזי עבור השלטון המקומי.

והגנת הסביבה): אני לא יודע מי איתנו מהשלטון המקומי.

והגנת הסביבה): אני הייתי מצפה לייצוג ברמה גבוהה מאוד של השלטון המקומי, ואם הם שומעים אותי, אז הם מוזמנים לתת לאירוע הזה את הכבוד הראוי לו, כי זה הם, זה שלהם.

והגנת הסביבה): בעיקר מי שמתמודד עם אירועי שיטפונות, הצפות בתוך היישובים זה השלטון המקומי.

והגנת הסביבה): רוצים לשמוע מהם על ההיערכות שלהם, איך זה נעשה?

והגנת הסביבה): האם זה נעשה בתאום עם גורם ממשלתי?

והגנת הסביבה): איזה משרד?

והגנת הסביבה): איך זה מתגלגל בין גוף לגוף, כבאות, הצלה, כל מיני נושאים שקשורים להם.

והגנת הסביבה): הם גם לא שווים מבחינת היכולת להתמודד מול אירועים מבחינת היכולת הכלכלית להרים אירוע כזה, להיערך לאירוע כזה.

והגנת הסביבה): האם נגיד הניקוזים שידענו שכבר לא עומדים בקצב גשם מעבר למה שרגילים אליו, אז מי אחראי, מי מממן?

והגנת הסביבה): יש הרבה מאוד שאלות שלטעמי צריך לתת עליהן מענה, על כן השלטון המקומי הוא פקטור מאוד חשוב בעניין הזה.

הוועדה לביטחון הפנים): קודם כל אנחנו מברכים את נציב כבאות והצלה, רב טפסר דדי שמחי שהתכונן כראוי לדיון הזה וגם הכין מצגת, אז נראה לי שנתחיל איתו.

והגנת הסביבה): אני חושב שנתחיל עם השלטון המקומי, כי דדי שמחי נכנס לאירוע שקורה בתוך יישוב.

והגנת הסביבה): חובב, ראש מועצת קריית עקרון.

חובב צברי: בוקר טוב, אני שמח להיות אתכם.

חובב צברי: אנחנו למעשה בשלטון המקומי מתארגנים לכל הנושא הזה של משבר האקלים, וכבר ב-21 בנובמבר יהיה מפגש בראשותי עם ועדת הביטחון.

חובב צברי: אני מנהל את ועדת הביטחון בשלטון המקומי.

חובב צברי: יש לנו בוועדה גם ראשי רשויות כמובן וגם קב"טים.

חובב צברי: בהזדמנות הזאת אני רוצה לומר שבכל הזדמנות הקב"טים ברשויות וגם עובדי הרשויות עושים עבודת קודש בכל הנושאים, גם בחירום וגם כמובן בשגרת חירום, והם מחוברים לכלל הגורמים שמשפיעים, כולל כיבוי והצלה כמו שהעליתם פה, כמובן עם משטרת ישראל שגם להם יש חלק בכל העניין, ומד"א וכל הגורמים האחרים שנותנים מענה לכל נושא החירום.

חובב צברי: עכשיו ספציפית לגבי הנושא הזה.

חובב צברי: אנחנו בכל רשות ורשות נערכים מקדמת דנא לכל נושא של ניקוזים, אבל כמו שאתם יודעים, לא הכול תלוי ברשות המקומית.

חובב צברי: הרשות עושה את כל מה שהיא יכולה בחלק שלה, אבל לפעמים יש גורמים משפיעים כמו שאנחנו מכירים בנושא של נהריה, שגם אם נהריה תעשה כל מה שביכולתה לעשות, בסוף ההשפעות באות מגב ההר וזה משפיע עליהם בכל הנושא הזה של ניקוזים ובכלל, ולכן בעניינים האלה צריך בוודאי את הוועדות המצוינות שלכם וכמובן את משרדי הממשלה שיתנו מענה.

חובב צברי: אנחנו כמובן מחוברים גם למשרד הפנים שהוא הרגולטור של השלטון המקומי.

חובב צברי: בדרך כלל יוצאים כל ההנחיות ממינהל הביטחון של המשרד הפנים, ואנחנו די מחוברים אליהם בכל הסוגיות האלה.

חובב צברי: כמובן מחוברים לפיקוד העורף במידה ויש מצבי קיצון, וגם הם נותנים את המענים שלהם כמה שניתן בכל הסיפור.

חובב צברי: אנחנו כרגע נערכים.

חובב צברי: אנחנו מבינים שכמו שאמרה היושב-ראש, ובהזדמנות הזאת אני רוצה לאחל לך יום הולדת שמח, ואני מקווה שנעבור את מזג האוויר הזה שהולך, בצורה יותר טובה משנה שעברה, כי בשנה שעברה איבדנו חיים.

הוועדה לביטחון הפנים): אתה יכול להגיד מה בעצם השתנה בין שנה שעברה לשנה הזו?

הוועדה לביטחון הפנים): מה השתנה מבחינת התקציב שניתן לכם, אמצעים מיוחדים שעשיתם?

הוועדה לביטחון הפנים): מה ההבדל?

חובב צברי: אני יכול לומר שיותר מדי לא השתנה בסוגיות האלה.

חובב צברי: הלכו והסתכלו על מקומות כמו נהריה לדוגמה, וניסו לתת שם איזשהו מענה כזה או אחר.

חובב צברי: אם תשאלו את ראש העיר של נהריה, הוא יגיד לכם שזה טיפה בים וזה לא מספיק, כי באמת לצערי גם מניסיון, אני בא מאיזשהו רקע צבאי של 28 שנים ועוד איזה שבע שנים ממשרד ממשלתי במשרד החינוך.

חובב צברי: לצערי הרב, אני אומר את זה בכאב, מדינת ישראל מגיבה לפעמים כי - - -

והגנת הסביבה): אז מה ההיערכות שאתם עשיתם?

והגנת הסביבה): דיברת על ההיערכות.

והגנת הסביבה): איזה היערכות?

והגנת הסביבה): בשטח?

והגנת הסביבה): כוח אדם?

חובב צברי: כמו בכל שנה, אז פותחים את כל נושא הניקוזים, מטפלים בכל נושא הסוגיות שהיו לפני - - -

והגנת הסביבה): אתה אומר, הניקוזים הקיימים.

והגנת הסביבה): נגיד, איפה שהיה בעיה, לא עבדו, לא הרחיבו, לא עשו התאמות.

חובב צברי: ודאי שלא.

חובב צברי: כל ראש רשות, ואני אומר, יש 257 ראשי רשויות במדינת ישראל.

חובב צברי: אני בקדנציה השנייה שלי ואני יכול לומר שגם ראשי הרשויות נערכים לנושא של חירום וגם לנושא של כמובן מזג אוויר.

חובב צברי: עדיין הם עושים מה שביכולתם במסגרת הרשות המקומית עצמה.

חובב צברי: פותחים את הניקוזים, מטפלים, גוזמים.

חובב צברי: יש לנו את חברת החשמל שבדרך כלל עובדת איתנו בצמוד, ועושים את כל הגיזומים לפני כדי שלא יתמוטט לנו איזה עץ כזה או אחר, אבל כל זה נעשה במסגרת ארבע אמות של הרשות המקומית.

חובב צברי: כל מה שקשור מעבר לכל העניין, גם אם זה סוגיה של רשות הניקוז שצריכים להיכנס לעניין הזה במשנה תוקף, אני מקווה שהם יכנסו במשנה תוקף לכל העניין.

חובב צברי: אנחנו מכירים את הנחיות של דדי שמחי, של הנציב, שאוסר לנו, לדוגמה, כל הנושא של במידה וזה נושא של קיץ, אז אוסר עלינו להבעיר כל מיני מדורות כאלה ואחרות לאור מזג אוויר קיצון, אבל בסופו של דבר הבעיה האמיתית זה באמת החורף שבסופו של דבר ברגע שיש כמות אדירה בפרק זמן קצר, אנחנו בבעיה קשה.

והגנת הסביבה): אוקיי.

והגנת הסביבה): חבר הכנסת יוראי להב רוצה להפנות אליך שאלה.

והגנת הסביבה): בבקשה.

יוראי להב-הרצנו: הדברים שלך ברורים.

יוראי להב-הרצנו: האם זה מקובל עליך המצב?

יוראי להב-הרצנו: כי מה שאתה אומר, אנחנו מבינים שהולך לקרות אסון.

יוראי להב-הרצנו: במקום לנסות למנוע את האסון, אנחנו רוצים לראות איך אנחנו נערכים לטפל בו אחרי שהוא קורה.

יוראי להב-הרצנו: נתוני השירות המטאורולוגי מראים שבשנים הקרובות הולכים לפקוד אותנו יותר ויותר אירועים כאלה של גשם, אירועים חזקים יותר גם בעוצמה שלהם וגם בהיקף שלהם, והתוצאה היא שמעט מאוד ממי הגשמים הללו הולכים לחלחל, כלומר האסון הזה הולך רק ללכת ולגבור.

יוראי להב-הרצנו: יש פתרונות הנדסיים מוכחים, כי זה לא בעיה רק של ישראל אלא גם בעולם, ויש מספיק ידע וכלים גם אצלנו וגם בעולם שיכולים לסייע לנו לנצל את הנגר העילי באמצעות המון צעדים גם בטווח המיידי וגם בטווח הארוך, אז אני תוהה לעצמי ואני שואל אותך האם אתה מבקש לבצע את אותם צעדים, ואם תרצה אני אוכל לפרט חלק מהצעדים שעושים בעולם כדי למנוע את האסון, ולא לטפל בו אחרי שהוא קורה.

יוראי להב-הרצנו: האם אתה מבקש לעשות את הצעדים האלה ואין לך תקציב או שאתה מגיע למשרד הפנים ואתה לא מקבל תשובות?

יוראי להב-הרצנו: האמירה של יש משבר אקלים, אז בואו נקנה בגדים יותר קצרים כי הולך להיות חם יותר, זה פחות הדרך להתמודד עם המשבר הזה שרק הולך להחריף.

יוראי להב-הרצנו: בשנים האחרונות מתו אנשים בישראל בגלל זה, אז בוא נמנע את המוות שלהם באמצעות מניעת האסון ולא באמצעות להציל אותם כשהאסון קורה.

והגנת הסביבה): אתה תענה לשאלות של יוראי או לטענות בהמשך.

והגנת הסביבה): בינתיים אנחנו גם נרצה לשמוע את נציב כבאות והצלה, דדי שמחי.

והגנת הסביבה): אני מבין שאתה גם עם מצגת.

והגנת הסביבה): אתה תרצה שהחבר'ה כאן יעלו את המצגת שלך?

הוועדה לביטחון הפנים): כן, יש לו מצגת וזה גם בטאבלט לחברי הכנסת.

והגנת הסביבה): אז נשמע את הסקירה של נציב כבאות והצלה דדי שמחי, בקשה.

דדי שמחי: (הצגת מצגת) שלום לכולם, אני אתן פה סקירה של שש דקות, איך כבאות והצלה נערכת.

דדי שמחי: האתגרים או האיומים בחורף זה האיומים הבאים: נושא של הצפות - כשמדברים על הצפות זה הצפות בשטחים אורבניים.

דדי שמחי: חילוץ מנחלים זורמים - רק בשנים האחרונות נהרגו יותר מארבעה אנשים שטבעו בנחלים, גם מטיילים וגם חבר'ה שניסו לחצות אותם.

דדי שמחי: שיטפונות, הפסקות חשמל.

דדי שמחי: יש לנו יותר שריפות דירות בחורף כתוצאה מחימום באמצעים פחות מתאימים כמו תנורי ספירלה, ואפילו לפני שנתיים חיממו דירה באמצעות מים חמים שהרתיחו על פחמים, וכמובן אירועי שלג, שהאירוע הכי מוכר היה אי שם ב-2013, שגם בו פעלנו.

דדי שמחי: אם נתחבר למה שנאמר כאן, אז בשינוי האקלים אנחנו רואים פה את הווקטור שקורה.

דדי שמחי: דרך אגב, יש פחות גשם במדינה אבל יש יותר מופעי גשם קצרים ועבים כמו שאומרים, כלומר אירועי קיצון.

דדי שמחי: לדוגמה, האירוע המדובר לפני שנה וחצי שטבעו שני תושבי תל אביב באירוע המעלית.

דדי שמחי: ירדו יותר מ-100 מילימטר בפחות מחצי שעה, שזה קורה פעם ב-100 שנה, אז בעצם יש יותר מופעי גשם מקובצים.

דדי שמחי: המדינה משגשגת ופורחת, יש יותר משטחי בטון וכבישים.

דדי שמחי: אין מספיק אדמה חשופה כדי לקלוט את המים, ואז יש נגר עילי שמציף את כל פתחי הניקוז של הרשויות המקומיות, וזה יוצר פוטנציאל לשיטפונות ולהצפות.

דדי שמחי: בהיבט הזה אני רוצה לומר למה שאתם אמרתם.

דדי שמחי: היה גם דיון אצל מנכ"ל רוה"מ לפני לדעתי משהו כמו ארבעה שבועות, ועשו שני דברים במקביל: אחד, כדי לטפל בכל הנגר העילי הזה, גם בממשלה הקודמת החליטו להקים עוד מאגרי מים.

דדי שמחי: לדוגמה בנהריה, כדי למנוע את ההצפה של הגעתון הקימו מאגר מים גדול מאוד באזור יחיעם, ומקימים עוד מאגרי מים כאלה במקומות נוספים.

דדי שמחי: הנקודה הנוספת, ופה צריך להיות דיון הרבה יותר מעמיק, לגבי הרגולציה של נושא הניקוז בשכונות חדשות.

דדי שמחי: היום לדוגמה, אני רק נותן מספרים, הם לא מספרי אמת.

דדי שמחי: אם לדוגמה הניקוז הוא בקוטר של 6–7 צול, אז אולי יש מקום להגדיל את הניקוז ל-10 צול.

והגנת הסביבה): מי מחליט, גורם תכנון מקומי או יש גורם תכנון ארצי שצריך להחליט?

דדי שמחי: מי שאמור להחליט זה גורם תכנון ארצי לגבי כולם.

דדי שמחי: צריך לעשות פה עבודה שלמה אם זה רלוונטי בשביל אירוע פעם ב-50 שנה, לשנות פה את כל נושא הניקוז במדינה, אבל כמו שאמרת, אתה רוצה גם דברים ארוכי טווח, אז זו נקודה שצריך לחשוב עליה.

והגנת הסביבה): מה שקורה היום, מי מחליט?

הוועדה לביטחון הפנים): הניקוז זה משרד הפנים, לא?

דדי שמחי: מי שמחליט זה הוועדה לתכנון ובנייה.

דדי שמחי: לדעתי נמצאת במשרד הפנים, ורשות הניקוז שנמצאת במשרד החקלאות.

דדי שמחי: אפשר לראות פה, אפרופו, את שינויי האקלים.

דדי שמחי: אפשר לראות פה את אירועי החורף בהשוואה לשנים קודמות.

דדי שמחי: יש לנו עלייה כל הזמן באירועי החורף.

דדי שמחי: ב-2021, בחורף הקודם טיפלנו בכמעט 33,000 אירועים.

דדי שמחי: גם פה ניסיתי טיפה לפלח לכם בשקף הבא את השוני.

דדי שמחי: יש לנו יותר שריפות במבנה, תאונות דרכים, גם מעליות וגם בסוף שיטפונות והצפות.

דדי שמחי: רואים גם את התפתחות המגמה הזאת לאורך השנים.

דדי שמחי: יש לנו מפה שמנתחת על פי היסטוריה גזרתית אל כל אזורי הסיכון.

דדי שמחי: אתם רואים פה לפי צבעים.

דדי שמחי: הרי בסוף מה שמשתנה זה רק מזג האוויר.

דדי שמחי: פני הקרקע, בגדול, לא משתנים.

דדי שמחי: אנחנו יודעים איפה יש ערים כאלה ואחרות, ניקוזים כאלה ואחרים.

דדי שמחי: יש פה מפת חום שאומרת להערכתנו איפה תהיינה הצפות.

דדי שמחי: אנחנו עובדים בשיתוף פעולה מלא וטוב עם הרשויות המקומיות.

דדי שמחי: מרכז הרשויות המקומיות הוציא מסמך מסודר לכל הרשויות, שאומר להם למה צריך להתכונן לקראת החורף, מניקוז הקולטנים, דרך גיזום עצים ודברים שכאלה.

דדי שמחי: אנחנו גם מתמקדים בנקודות המועדות לאורך ההיסטוריה.

דדי שמחי: לדוגמה, נחל לכיש, נחל געתון, כמה שכונות בתל אביב, איילון ודברים כאלה שאנחנו מכירים, במשולש הרבה יישובים שאפשר לפתור אותם.

דדי שמחי: אתם פה במחוז דן בשקף הבא.

דדי שמחי: יש צמצום ממש לרמת הרחובות.

דדי שמחי: אנחנו משתפים את זה עם כל הרשויות המקומיות כדי להתכונן ולנסות לייעל את המאמצים.

דדי שמחי: אלה עיקרי הלקחים שלנו משנים קודמות.

דדי שמחי: לדוגמה, אני יכול לומר פה לוועדה שבעקבות האירוע בנדב 2 עם המעלית, אנחנו הכנסנו תקן.

דדי שמחי: עשינו את כל הדרך דרך כל הוועדות, והיום למעליות שיורדות לקומה של 1-, בתקן הולך להיכנס חיישן שאם זה נוגע במים, המעלית נעצרת.

דדי שמחי: זה הולך להיכנס בחודשים הקרובים, בינתיים למעליות חדשות ואחרי זה גם למעליות - - -

הוועדה לביטחון הפנים): במעליות חדשות היום כבר יש את זה?

הוועדה לביטחון הפנים): בבניינים חדשים?

דדי שמחי: התקן נכנס ואנחנו רוצים להתחיל להחיל את זה אחורה על מעליות יותר ישנות.

דדי שמחי: אני רוצה לדבר על המענה, המענה המבצעי.

דדי שמחי: במענה המקדים, קודם כל זה היערכות מקדימה מול הרשויות המקומיות, משטרת ישראל, צה"ל ורשות הניקוז.

דדי שמחי: סך הכול אני יכול לומר לכם שבאמת יש סנכרון טוב מאוד.

דדי שמחי: אנחנו עושים סיורים באזורים המועדים לשיטפונות.

דדי שמחי: אנחנו את המפה שלנו מציפים לכולם.

דדי שמחי: זה גם מופיע באינטרנט.

דדי שמחי: אנחנו עושים הסברה בקהילה בכל השפות, להגיד לאנשים שגם כל אחד יוודא שכל פתחי הניקוז אצלו מוכנים והעצים גזומים וכל מה שצריך להיות, וכמובן פותחים את כל קולטי הנגר.

דדי שמחי: בהיבט המבצעי יש לנו פקודה שנקראת "קשת כחולה", היערכות הכבאות לחורף.

דדי שמחי: אנחנו בימים גשומים עושים ריכוז מאמץ ומחזיקים יותר סד"כ.

דדי שמחי: יש לנו יחידות חילוץ מיוחדות, היל"מ שלנו, שפרוסות ברחבי המדינה.

דדי שמחי: אנחנו מאמנים גם את המתנדבים להתמודד עם הדבר הזה.

דדי שמחי: אנחנו רכשנו השנה סירות חדשות כדי לטפל בדבר הזה.

דדי שמחי: יש לנו היום כמעט 24 סירות לטובת חילוצים, ואם יהיה לנו חסר, אנחנו בשיתוף פעולה עם חיל הים.

דדי שמחי: יש לנו משאבות מים לניקוז, רכבי טפרה מיוחדים.

דדי שמחי: סך הכול אנחנו מוכנים.

דדי שמחי: בשקף האחרון אפשר לראות את נושא ההסברה.

הוועדה לביטחון הפנים): איך רואים את ההסברה הזאת?

דדי שמחי: רואים את כל מה שעשינו בנושא ההסברה, גם בנושא הגשם לגבי החורף, גם לגבי הניקוזים, גם לגבי הגיזומים.

דדי שמחי: בזמן גשם אנחנו גם מוציאים הנחיות, לא לחצות נחלים ולא לחצות שלוליות.

דדי שמחי: כשאנחנו יודעים שיש אזור שהולך להיות מזג אוויר קיצון, אז אנחנו גם סוגרים חלק מהחניונים התת קרקעיים כדי שלא יהיו לנו הצפות ולא יוצפו חניונים.

דדי שמחי: אנחנו עובדים בשיתוף פעולה עם הרשויות המקומיות והמשטרה.

דדי שמחי: זוהי היערכות כבאות והצלה לישראל.

דדי שמחי: תודה.

הוועדה לביטחון הפנים): אתה יכול לדבר על שיתוף הפעולה שלך עם השלטון המקומי, איך זה עובד?

הוועדה לביטחון הפנים): ישבתם ביחד, התכוננתם?

דדי שמחי: עם חובב שאני מכיר אותו יותר מ-25 שנים אנחנו עובדים בצורה משותפת.

דדי שמחי: גם עם חובב וגם עם וג'ימה וגם עם יושב-ראש השלטון המקומי, חיים ביבס.

דדי שמחי: אנחנו עובדים גם בקיץ גם בחורף.

דדי שמחי: אנחנו עושים ישיבות מתואמות.

דדי שמחי: לדוגמה, הם חברים בפורום הלאומי למניעת שריפות.

דדי שמחי: אנחנו לפני כל חורף עושים הערכת מצב משותפת.

דדי שמחי: יש קשר רציף ושוטף איתם.

דדי שמחי: גם באירועים עצמם כשאנחנו פותחים חפ"קים באירוע שכזה, אז מגיע נציג הרשות המקומית כדי לטפל בכל הדברים האלה.

דדי שמחי: אם שואלים אותי מניסיון של חמש שנים, אז צריך להשקיע באמת במתן מענה עתידי בנושא רגולציה לתכנון, ולראות עלות מול תועלת לכל נושא שינוי הניקוז לאור השינוי המטורף לחיוב שיש במדינה בנושא הנגר העילי, ו-ב', לייצר עוד כשירויות לכבאות והצלה לישראל כדי להתמודד עם הדברים.

דדי שמחי: אנחנו רואים מה קורה בכל העולם.

דדי שמחי: ראינו רק לאחרונה את השיטפונות בניו יורק שהציפו אפילו את הסאבוויי.

דדי שמחי: אנחנו גם נערכים לקראת מה שקורה בישראל, גם הרכבת הקלה בתל אביב וגם המטרו שהולך להיבנות, שאז זה ייצר לנו יותר אתגר בנושא שיטפונות שיש לך מקומות תת קרקעיים.

דדי שמחי: אנחנו מתארגנים גם לזה.

והגנת הסביבה): דדי, במכות קור בתקופות קור, אז אנשים משתמשים בהרבה אמצעי חימום, לפעמים שימוש שלא בדרך הנכונה ואז גם לצערנו פורצות שריפות בבתים.

והגנת הסביבה): אני יודע מתוך ידיעה עמוקה בנושא, ואני עוקב ומטפל בו, שפריסת נקודות לתחנות כיבוי בחברה הערבית היא פריסה לוקה בחסר.

והגנת הסביבה): אתה יכול לומר שעכשיו יש יותר תקציבים, יש יותר אפשרויות?

והגנת הסביבה): אתה יכול לומר שבתקופה הקרובה אנחנו נראה שינוי בפריסת נקודות ותחנות כיבוי גם בחברה הערבית?

דדי שמחי: בשנים האחרונות יש שינוי מהותי.

דדי שמחי: אנחנו גם הצלחנו לשמחתי להוריד את כמות ההרוגים כתוצאה משריפות בחברה הערבית, בסדר גודל של כמעט 70%.

דדי שמחי: רק אתמול היה בכבאות כנס של ראשי הרשויות הערביות.

דדי שמחי: היו 16 ראשי רשויות יחד עם מודאר מוועדת המעקב.

דדי שמחי: דיברנו על כל הנושא הזה.

דדי שמחי: אנחנו משקיעים המון בהסברה בחברה הערבית.

דדי שמחי: לשמחתי המשרד לפריפריה יחד כמובן עם המשרד שלי, המשרד לבט"פ, אישרו סדר גודל של כמעט 80 מיליון שקלים לקידום תחנות כיבוי בחברה הערבית.

דדי שמחי: אנחנו עכשיו בונים שתי תחנות, אחת בעראבה ואחת בעילוט.

דדי שמחי: כבר התחילו לבנות אותן.

דדי שמחי: בשנתיים האחרונות גייסנו סדר גודל של כמעט 100 לוחמי אש מהחברה הערבית, והיד עוד נטויה, כולל בגיוס הקרוב.

דדי שמחי: אני רוצה לומר שני דברים לגבי מה שאמרת.

דדי שמחי: הדבר הראשון, בדרך כשמחייגים לכבאות והצלה לישראל, ההרוג הראשון והשני כבר מתים.

דדי שמחי: דרך אגב, זה לא נתון רק שלנו, זה נתון בכל העולם.

דדי שמחי: הכבאות מגיעה בדרך כלל כדי לחלץ את מי שעוד לכוד וכדי למנוע את התפשטות האש, כלומר אם רוצים לצמצם את כמות ההרוגים, השיטה הכי טובה זה בהסברה ובמניעה.

דדי שמחי: בהיבט הזה אנחנו עושים עבודה מאוד מעמיקה בנושא הסברה, כולל בנושא רגולציה.

דדי שמחי: לדוגמה, אני פועל כדי להוציא את תנור הסלילים, להפוך אותו ללא תקני ושהוא ייאסר לשיווק במדינת ישראל, כי כל שנה נהרגים לנו לפחות שני אנשים כתוצאה מתנור ספירלה.

דדי שמחי: דבר שני, אני רוצה לציין פה יוזמות יפות של רשויות מקומיות, לדוגמה בגוש עציון.

דדי שמחי: הם באו לכל המבוגרים והקשישים, הרשות המקומית, ופשוט עשו להם המרה.

דדי שמחי: הם לקחו מהם תנורי ספירלה ונתנו להם רדיאטורים או מכשירי חימום בטוחים.

דדי שמחי: אני אומר פה לחובב ולכולם, זה יכול להיות רעיון יפה מאוד שבאים לקשישים שכאלה.

דדי שמחי: הרשות המקומית מכירה אותם בצורה הכי טובה בכל הרשימות שיש להם, ונותנים להם רדיאטור או אמצעי חימום שהוא בטוח, ולוקחים את הספירלה ואת הפטנטים האחרים.

והגנת הסביבה): אני מוצא הזדמנות לברר מול דדי סוגיה שעלתה בתקופה האחרונה, אם אנחנו מדברים על לוחמי אש, אז אני מבין שיש התקוממות של לוחמי אש שרוצים לגלח להם את הזקן, יהודים, ערבים, לא משנה.

והגנת הסביבה): מה אתה יודע לומר לנו על הסוגיה?

דדי שמחי: אנחנו לא מגלחים לאף אחד זקן.

דדי שמחי: כבאות והצלה לישראל בעד גידול זקנים, וכל מי שרוצה לגדל זקן, שיגדל זקן.

דדי שמחי: זו זכותו וכבודו לעשות מה הוא רוצה, אבל מה, יש הוראת בטיחות עולמית שהפס שבו מסכת החמצן של הלוחמים חייב להיות מגולח משיער פנים, אז אני, אין לי שום בעיה.

דדי שמחי: כל מי שרוצה לגדל זקן, שיגדל זקן, שפם, מה שהוא רוצה.

דדי שמחי: אני בטוח שתסכים איתי שצריך לעמוד בהוראות הבטיחות, כי חיי אדם קודמים לכול.

דדי שמחי: אני צודק?

והגנת הסביבה): ברור.

דדי שמחי: יפה מאוד, אז נא לגלח בפס האטימה.

והגנת הסביבה): יש טענה אחרת.

והגנת הסביבה): אני ראיתי טענה אחרת, שכאילו בבדיקות התגלה שלמרות הזקן עם עומדים בכל תנאי הדרישות.

דדי שמחי: אדוני היושב-ראש, אחד, הדבר הזה הגיע לבית משפט.

והגנת הסביבה): נכון.

דדי שמחי: ובית משפט קבע ששיער פנים בקו איטום המסכה מסכן את חיי הכבאים, פוגע באטימות המסכה, מסכן את חייהם ואין זו סכנה בעלמא.

דדי שמחי: זה כתב בית המשפט.

דדי שמחי: אני עדיין מציית לבית המשפט בדבר הזה.

דדי שמחי: דבר שני, התקנים הבין-לאומיים, התקן האמריקאי, התקן האירופאי וגם התקנים של יחידות תבונה במשרד הביטחון אומרים את הדבר הזה, ולכן בכל המדינות המתוקנות חייבים לגלח את פס האטימה.

דדי שמחי: נותנים לי כל מיני דוגמאות של מדינות שמותר לגדל זקן.

דדי שמחי: אני מוכן לעשות איתך פה הסכם.

דדי שמחי: את אותם תקנים שיש להם בנושא זקנים אני רוצה, אבל את כל החבילה של התקנים, כולל מה קורה למי שלא עושה משהו.

דדי שמחי: בוא ניקח את כל החבילה.

דדי שמחי: בוא ניקח את התקנים של ערב הסעודית.

דדי שמחי: אני הולך על כל התקנים, אבל הכול, עסקת חבילה.

דדי שמחי: התקן של זקן, התקן של מי שאומר זה, מי שכל הדברים הנוספים.

והגנת הסביבה): פנו אליי גם יהודים, אז הדוגמה של ערב הסעודית, אני לא יודע אם היא מתאימה.

דדי שמחי: לא, לא כי שמו תמונה של בחור משם.

דדי שמחי: אני רוצה לומר בתור נציב הכבאות.

דדי שמחי: המשימה שלי, החובה שלי החוקית והמוסרית זה קודם כל לדאוג לבריאות ובטיחות לוחמי האש.

והגנת הסביבה): לחיים שלהם.

דדי שמחי: זו המשימה.

דדי שמחי: דרך אגב, אני יכול לומר לך שגם יש לי פסק של הראשון לציון שאומר, אם זה פיקוח נפש, צריך להתגלח.

דדי שמחי: זה הכול.

והגנת הסביבה): אוקיי.

הוועדה לביטחון הפנים): מאיר יצחק הלוי, חבר הכנסת.

מאיר יצחק הלוי: אני קודם כל שמח על הדיון.

מאיר יצחק הלוי: מתוך ההיכרות רבת השנים שלי, מה שברור בראייה לאחור, שאסונות הטבע רק הולכים ומחמירים כתוצאה מהרבה מאוד שינויים שאנחנו כולנו עדים להם, והנגרמת מכך שכמות האנשים שנהרגים, נפצעים, היא הולכת וגדלה משנה לשנה.

מאיר יצחק הלוי: אני חייב להגיד, אין שום דבר מפתיע אם מתארגנים באופן מסודר ונכון.

מאיר יצחק הלוי: שמעתי פה את החברים, כולל ידידי ורעי הטוב, חובב.

מאיר יצחק הלוי: אני חושב שצריך להוריד את זה לרמה של פק"ל מחייב.

מאיר יצחק הלוי: זה לא יכול להיות שאלה של רצון טוב של ראש רשות של אזור, של חבורת אנשים.

מאיר יצחק הלוי: זה חייב להיות פק"ל מחייב, אני אסביר את עצמי, שאומר שחייבים להיערך לאסונות, ובתוכם גם לאסונות חורף.

מאיר יצחק הלוי: זה לא מחוות, ג'סטות שראש רשות אחראי אומר, אני אעשה.

מאיר יצחק הלוי: זה חייב להיות חלק מפקודה שהוא מחויב לה.

מאיר יצחק הלוי: כאשר אנחנו נמצאים לאורך השנה, צריך כמו שדובר פה, לנקות את הוואדיות כדי לטפל באותה תופעה של נגר, כי היא מייצרת הצפה, אנחנו מכירים את זה.

מאיר יצחק הלוי: אני מכיר את זה כראש עירייה.

מאיר יצחק הלוי: אם לא עבדת נכון לאורך כל השנה ולא טיפלת כחלק מפק"ל כדי למנוע את האסון, אז זה יבוא לך, לכן צריך להיות גורם מפקח גם ברמת הרשות המקומית וגם ברמה אחרת.

מאיר יצחק הלוי: שאלת לגבי הניקוז.

מאיר יצחק הלוי: סוגיה מורכבת.

מאיר יצחק הלוי: ממליץ לכם לקיים דיון בפני עצמו בנושא זה.

מאיר יצחק הלוי: בכלל, אני רוצה שתדעו שנגר לים, יש ויכוח בין משרד הבריאות למשרד להגנת הסביבה להיכן מפנים למשל ביוב.

מאיר יצחק הלוי: יש ויכוח שעד היום לא נפתר.

מאיר יצחק הלוי: עד היום יש כאלו שאומרים לים ויש כאלו שבשום פנים ואופן לא לים.

מאיר יצחק הלוי: יש כאן דיונים ארוכים.

מאיר יצחק הלוי: הדבר השני, למשל גיזום.

מאיר יצחק הלוי: תאמינו לי, אני מכיר את הסוגיה.

מאיר יצחק הלוי: הגענו לבית משפט בעניין הזה.

מאיר יצחק הלוי: מורכב.

מאיר יצחק הלוי: נושא של גיזום למשל, ברור לנו לגמרי שבתקופות חורף עצים שהם עצים שלא טופלו בצורה ראויה, מהווים סכנה, סכנה שגובה חיים, אבל זו פעולה שצריכה להיות חלק מרוטינה של רשות מקומית שיודעת בכל נקודת זמן לטפל בדברים הללו.

מאיר יצחק הלוי: לא צריך לחכות לאירוע אלא צריך לטפל לאורך כל השנה כדי לצמצם נזקים בבוא אותה תופעת טבע, שזה שיטפונות וגשמים, וכן הלאה.

מאיר יצחק הלוי: זה הדבר השני.

מאיר יצחק הלוי: הדבר השלישי זה נושא של פק"ל מחייב ברמה הרשותית.

מאיר יצחק הלוי: אצלי היה מטה שבמטה הזה ישבו כל הגורמים, החל מכיבוי אש, דרך מד"א, דרך הצבא ודרך קבלנים פרטיים שהיינו צריכים לגייס את הכלים שלהם, והיה כאן מנגנון שלם שידע להיערך לתקופה של אם והיה ויש אסונות טבע.

מאיר יצחק הלוי: האמירה המרכזית שלי, חבריי יושבי-הראש, הדבר המרכזי, זה צריך להיות פק"ל מחייב.

מאיר יצחק הלוי: זה לא משהו שהוא יכול להיות נתון לרצונה הטוב של הרשות, ואני אומר את זה פה לחובב, ואני חושב שצריך להכניס את זה גם לרמה של נהלים שלנו, יכול להיות שאפילו מעבר לזה כדי לא להשאיר חיים של אנשים תלויים באיכות מנהיג כזה או אחר, מקומי.

מאיר יצחק הלוי: אסור שזה יקרה.

מאיר יצחק הלוי: עד לכאן.

הוועדה לביטחון הפנים): תודה רבה.

הוועדה לביטחון הפנים): נציגת הממ"מ, בקשה.

נורית יכימוביץ כהן: בוקר טוב, אני ממרכז המחקר והמידע של הכנסת.

נורית יכימוביץ כהן: יש לי שאלה שנוגעת לכל הארגונים שמחזיקים מוקדי חירום, בעקבות דיווחים שהיו בשנים הקודמות על קריסת מוקדי חירום, גם הצד הטכנולוגי וגם בהיבט של זמני המתנה.

נורית יכימוביץ כהן: אם זה כיבוי והצלה, אם זה משטרה, מד"א, אם יש כאן נציג.

נורית יכימוביץ כהן: איך מתכוונים לחזק את מוקדי החירום כדי שבאמת קריאות החירום יגיעו בזמן שמתאים לקריאת חירום, אם זה כוח אדם, אם זה בצד הטכנולוגי שלא יקרוס?

והגנת הסביבה): מוקדי חירום בתוך הערים, את מתכוונת.

נורית יכימוביץ כהן: גם מוקדים עירוניים.

נורית יכימוביץ כהן: כרגע התכוונתי לדיווחים שהיו על קריסות של מוקדי מד"א.

הוועדה לביטחון הפנים): גם מוקד עירוני 106.

נורית יכימוביץ כהן: גם מוקדים עירוניים 106, גם מוקדים של ארגוני החירום שקרסו, זמני המתנה של עשרות דקות בזמן שמדובר על חירום.

נורית יכימוביץ כהן: זה באמת שאלה שהיא חוצת ארגונים וצריך לתת עליה את הדעת.

דדי שמחי: בחורף לפני שנתיים, באמת מערכת המוקד שלנו, לא רק שלנו, של עוד ארגונים, קרסה.

דדי שמחי: אני יכול לומר לך שמאז, אנחנו לפני משהו כמו שמונה חודשים קנינו מערכת שליטה ובקרה חדשה, את מערכת "לפיד".

דדי שמחי: אנחנו בעצם רכשנו את מערכת השליטה ובקרה של מד"א שהיא מערכת מצוינת, והיום בעצם גם מד"א וגם כבאות והצלה לישראל עובדים על אותה מערכת.

דדי שמחי: אם היה פה דיונים גם בבית הזה על לעשות 911, אז היום כמעט יש שני שליש 911 כי אנחנו עובדים ביחד.

דדי שמחי: אנחנו במקום אחר לחלוטין היום, עם מערכת מתקדמת מהטובות בעולם בהיבט הזה, ואנחנו מתואמים גם יחד עם מד"א.

דדי שמחי: לגבי שאר הארגונים, אני פחות בקיא.

הוועדה לביטחון הפנים): כן, ושלטון מקומי צריך לענות על 106.

זאב צוק רם: אני רוצה להתייחס בשני נושאים.

הוועדה לביטחון הפנים): מה התפקיד שלך?

זאב צוק רם: אני היום ראש אגף החירום בחברה חדשה, דרך אגב, שהתחילה לפעול מה-1 בנובמבר, חברה שהחליפה את חברת חשמל בניהול משק החשמל של מדינת ישראל, נקראת נגה, ניהול המערכת.

זאב צוק רם: מה-1 בנובמבר אנחנו קיבלנו את האחריות לנהל את משק החשמל במדינה.

זאב צוק רם: מלבד לנהל את משק החשמל בהיבט המסחרי וכו', כמובן גם לנהל את כל נושא ההיערכות לחירום והביטחון של מערכת החשמל.

זאב צוק רם: באירוע מהסוג הזה שאנחנו מדברים עליו, אז כמובן שלמערכת החשמל יש תפקיד חשוב מאוד.

זאב צוק רם: אחד, קודם כל לשמור על המערכת עצמה במזג אוויר סוער, גם ברוחות חזקות וגם בשלגים במידה ויש.

זאב צוק רם: ב', לסייע לאותם יישובים מבודדים שבכל מקרה עקב מזג אוויר, הרוחות או השלגים קרעו כבלי חשמל, וכן הלאה.

זאב צוק רם: לטובת העניין הזה אני יכול לציין כאן בפני הפורום שב-19 באוקטובר ביצענו תרגיל גדול, תרגיל מערכתי שבעצם מציין ומציג את כל ההיערכות של חברת חשמל ושל משק החשמל לקראת החורף.

זאב צוק רם: אגב, אנחנו עושים שני תרגילים כאלה במשך שנה, אחד לקראת חורף ואחד לקראת קיץ, ואנחנו עושים תהליך יחד עם משרד האנרגיה, בטח עופר יגיד אחר כך כמה מילים מטעמו.

זאב צוק רם: אנחנו עושים בדיקה באמת רצינית מאוד בכל מרכיבי משק החשמל, ומכינים את הציודים שבאמצעותם אנחנו נוכל לסייע לאוכלוסייה ביישובים מבודדים, כמו דיזל גנרטורים, וכן הלאה, על מנת שתהיה אספקת חשמל סדירה כיוון שלפעמים שוכחים את אותם אנשים שצריכים חימום בבית.

זאב צוק רם: יש הרבה מאוד אנשים שיש להם מערכות נשימה בבית, לעזור לנשימה, שמחוברים למערכת החשמל, ועוד כהנה וכהנה.

הוועדה לביטחון הפנים): מה אתה רואה את ההבדל בין שנה שעברה לשנה הזאת, עכשיו שקיבלתם את הניהול של חברת החשמל?

זאב צוק רם: אני רוצה להגיד בהיבט של משרד האנרגיה, משק האנרגיה וחברת חשמל בכלל, והיום גם נגה.

זאב צוק רם: התהליך נעשה תהליך סדור, כל שנה עם הכנות מדוקדקות לספק חשמל, לספק אנרגיה לכלל אזרחי מדינת ישראל, כך שמבחינה זאת אנחנו נערכים ומתכוננים.

זאב צוק רם: בעברי כראש רשות החירום הלאומית וכסגן ראש המל"ל, אני רוצה כמה דברים להעיר במסגרת הזאת של הוועדה.

זאב צוק רם: אחד, למדנו מהלקחים שהיו ב-2013 עם השלגים, עם החסימות לירושלים וכו'.

זאב צוק רם: המשרד לביטחון פנים מוביל תהליך למזג אוויר קיצוני.

זאב צוק רם: ב-29 בנובמבר הוא מקיים קבוצת פקודות עם כל הגורמים וכל האזרחים.

זאב צוק רם: מכין את המשימות, כל אחד את האחריות וכל אחד מי עוזר למי ומתי, וכן הלאה, אבל אני רוצה לציין את אחד הדברים החשובים שהיו הפערים המרכזיים.

זאב צוק רם: כשהמערכת המטאורולוגית של מדינת ישראל, רשות המטאורולוגיה מתחילה לתת את ההתראות, אז חייבים הכוחות המבצעיים, לצורך העניין משטרה, צבא כשהוא בא לעזור, כב"ה, מד"א.

זאב צוק רם: הם יודעים לגמרי לא רע את העבודה והם עושים את העבודה בסדר גמור, אבל חייבת להיות, מניסיוני, היערכות נפרדת בתוך הרשויות המקומיות על מנת לסייע לאוכלוסייה.

זאב צוק רם: כשאני אומר לסייע לאוכלוסייה, זה לדעת אם יש הצפות, לאן מפנים אנשים, ולהכין כבר את המקומות.

זאב צוק רם: להכין חימום מתאים, להכין מערכות מזון, כי אנשים יכולים לשבת שם שלושה-ארבעה ימים ואף אחד לא מגיע לבקר אותם בבתים, וכן הלאה.

זאב צוק רם: זה דבר שצריך לטעמי, מניסיון העבר, ונתנו מענה כי חטפנו כאן ביקורת לא קטנה בעבר כשזה היה ב-2013.

זאב צוק רם: אני חושב שתיקנו את הדברים אבל בהחלט רשויות מקומיות כפי שאמר ראש עיריית אילת לשעבר, לפעול על פי פק"לים קבועים, על פי נהלים קבועים, על פי סדר.

זאב צוק רם: אני יכול להגיד לכם שכשהיה האירוע ב-2013 וגם לאחר מכן, באנו לרשויות מקומיות כראש רשות חירום לאומית.

זאב צוק רם: לצורך העניין, כמעט ולא עניין אף אחד ברשות, אני מתכוון.

זאב צוק רם: לא נערכו ברמה רשותית לתת מענה לאנשים זקנים, אנשים חולים, לדוגמה, איך להסיע אנשים לבית חולים כשיש שלג בירושלים, וכן הלאה, לכן אני חושב שמהמקום הזה כוועדה מדינתית צריכה לצאת קריאה לאותם מקומות להתארגן, וכמובן צריך לעשות את הביקורות המתאימות וכו'.

זאב צוק רם: בשורה תחתונה, מערכת החשמל והאנרגיה במדינת ישראל כבר נערכו ומוכנים לכל אירוע של מזג אוויר סוער.

זאב צוק רם: עד כאן.

הוועדה לביטחון הפנים): תודה רבה.

והגנת הסביבה): משרד האנרגיה, בקשה.

עופר שושן: אני מנהל אגף חירום במשרד האנרגיה.

עופר שושן: המשרד למעשה סיים את ההיערכות שלו לחורף, כאשר הסיום היה באמצעות תרגיל שהיה ב-19 באוקטובר.

עופר שושן: מבחינתנו ההיערכות לחורף זה היכולת לספק את החשמל לאוכלוסיית מדינת ישראל במצבי חירום כאשר יש מזג אוויר קיצוני, בשני היבטים, פעם אחת כאשר הביקוש עולה.

עופר שושן: כאשר כולנו רוצים להדליק את המזגנים ואת התנורים כדי לחמם את הבית, אז הביקוש עולה לשיאים וצריך לראות שחברת חשמל והיצרנים הפרטיים מסוגלים לספק את החשמל.

עופר שושן: זה אתגר משמעותי.

עופר שושן: הדבר השני, רשת החשמל למעשה חשופה לפגעי מזג אוויר, לשלגים שיכולים להקריס עצים על רשת ההולכה או רוחות שיכולים פשוט לקרוע את הרשת ואז אנחנו צריכים להתמודד ולתקן את הרשת מהר ככל האפשר.

עופר שושן: אם רק ניקח את האירוע בדצמבר 2013, צריך לזכור שבמשך כארבעה ימים כ-60,000 תושבים באזור ירושלים רבתי היו מנותקים מאספקת החשמל עד שחברת חשמל הצליחה לחבר את הלקוח האחרון לרשת.

עופר שושן: מדצמבר 2013 אנחנו נמצאים בתהליך של הפקת לקחים מתמשך על מנת להיות מסוגלים להחזיר את החשמל במהירות האפשרית.

עופר שושן: הדוגמה הטובה ביותר, וזה עלה פה מספר פעמים, סוגיית כריתת העצים.

עופר שושן: אנחנו לא אוהבים לכרות את העצים, אבל בכל מקום שהעצים מסכנים את רשת החשמל, אנחנו כורתים וגוזמים.

עופר שושן: אפילו דיון אתמול שהיה עם רשות הטבע והגנים, בשיתוף פעולה איתם וביחד עם קק"ל, איפה שיש איום אנחנו מסירים אותו.

עופר שושן: צריך להבין שיש פה גם אחריות לשלטון המקומי והם נמצאים איתנו כאן.

עופר שושן: בסוף האחריות של הרשות המקומית, לכרות ולגזום את העצים שמסכנים את רשת ההולכה והחלוקה בשטחם, כי צריך להבין, ברגע שיש גשם או שלג, המערכת - - -

הוועדה לביטחון הפנים): השלטון המקומי אמור לגזום ואתם הרגולטור שמפקח על זה?

עופר שושן: חברת חשמל פועלת בשיתוף פעולה מלא עם כל הרשויות המקומיות והם עושים את כל ההכנות שלהם לחורף.

עופר שושן: דרך אגב, בדיון שהיה שבוע שעבר הם ציינו שלמעשה הפעילות הסתיימה, אין פערים וכרגע אנחנו מוכנים לחורף.

עופר שושן: מי שכורת את העצים זה למעשה קבלנים שמעסיקה חברת חשמל, אבל בסוף צריך להבין שתמיד יש נקודות חיכוך כאלה, כי בסוף כולם רוצים שיהיה ירוק ויהיה צל וכו', אבל בסוף ברגע כשיש את האיום, אנחנו יודעים לטפל בו.

הוועדה לביטחון הפנים): אוקיי.

הוועדה לביטחון הפנים): אנחנו רוצים לשמוע את מנכ"ל עיריית נהריה.

הוועדה לביטחון הפנים): הבנו שהוא בזום והוא מוכן, אז נראה אם הוא שומע אותנו.

דודו אלחיאני: בוקר טוב לכולם, אני מבקש אם אפשר לשתף את המצגת שהכנו, ממש כמה דברים קטנים על מנת להראות לכם את ההיערכות ואת המוכנות של הרשות.

הוועדה לביטחון הפנים): אני לא יודעת אם שמעת, אבל כאן מוטרדים מנהריה ומהגעתון.

דודו אלחיאני: גם אנחנו.

הוועדה לביטחון הפנים): אוקיי, רק תגיד שם ותפקיד לפרוטוקול.

דודו אלחיאני: אני מנכ"ל עיריית נהריה.

דודו אלחיאני: כמו שאמרתם, וגם שמעתי את הפתיח שהתייחס חובב - - - נהריה, אז באמת אני חייב לציין שיש איתנו כאן - - - גם חברים שותפים - - -

הוועדה לביטחון הפנים): יש לך בעיה, דודי, במיקרופון.

הוועדה לביטחון הפנים): אנחנו לא שומעים אותך.

הוועדה לביטחון הפנים): אנחנו רואים את המצגת.

הוועדה לביטחון הפנים): אולי רגע תנתק את המצגת ותדבר איתנו.

הוועדה לביטחון הפנים): אולי זה מה שמשבש לך.

הוועדה לביטחון הפנים): אתה יכול רגע לנסות לדבר בלי המצגת?

קריאה: המצגת היא מאצלנו, היא לא קשורה.

והגנת הסביבה): לא, זה לא קשור כבר.

והגנת הסביבה): יש בעיה לרמקול שלו.

הוועדה לביטחון הפנים): אתה רוצה אולי להחליף מחשב?

דודו אלחיאני: כן.

הוועדה לביטחון הפנים): אז תחליף ואנחנו בינתיים נשמע מישהו אחר, ונעלה אותך.

והגנת הסביבה): אנחנו נעבור בינתיים להרצל קבלו, ראש אגף חירום במשרד לביטחון הפנים.

הרצל קבלו: בוקר טוב לכולם, אני ראש אגף חירום במשרד לביטחון פנים.

הרצל קבלו: בהתייחס לדברים שנאמרו על ידי הפורום המכובד ובהשלמה, כל סוגיית מזג אוויר קיצון מנוהלת ומוגדרת באחריות המשרד לביטחון פנים.

הרצל קבלו: בחורף זה כמובן שיטפונות והצפות ושלגים, וכן הלאה, ומן הסתם במוכנות גם לשריפות כשזה על פני כל השנה ולא כפי שחושבים לעיתים, רק בקיץ.

הרצל קבלו: בהתייחס למה שאנחנו מדברים, אז ראשית, יש תוכניות לאומיות - - -

והגנת הסביבה): אני רוצה להבין את ההגדרה.

והגנת הסביבה): מה זה אומר לגבי רשות מקומית?

הרצל קבלו: אני אנסה להסביר, ברשותך.

הרצל קבלו: התכלול של המענה ברמה הלאומית, כלומר יש עכשיו אירוע, מי שמנהל אותו זה המשרד לביטחון פנים, השר לביטחון פנים.

הרצל קבלו: יש המון גורמים שמתחברים לכל אירוע כזה.

הרצל קבלו: ראשית המגיבים הראשונים כפי שהוצג פה על ידי גם נציב כבאות, משטרה, מד"א, וכן הלאה שהם הגופים שעוסקים שהצלת חיים, מגיבים ראשונים, ויש סיוע של כל מעטפת משרדי הממשלה וגופים נוספים שהם מסייעים לכוחות שמבצעים את הטיפול באירוע אד הוק.

הרצל קבלו: זה מבחינת אירוע.

הרצל קבלו: מבחינת בניין הכוח או מבחינת התכנון וההפעלה, וכן הלאה, אז את התוכנית המשרד לביטחון פנים מתכלל כפי שאמרתי, ויש מספר מופעים שקורים לפני כל תחילת עונה כזאת.

הרצל קבלו: אם נדבר על העונה הזו, תחילת הכוננות כפי שהגדירו אותה, זה 1 בדצמבר.

הרצל קבלו: אנחנו כפי שהוצג פה על ידי ווה (זאב צוק רם), ב-29 בנובמבר כמדי שנה אבל בשנה הזאת ב-20 בחודש, אנחנו נקיים סוג של השתלמות שהיא כללית כדי לעשות סוג של הורדת פקודה בשפה הצבאית או הצגת התוכנית והתייחסות של כל הגורמים השותפים, גם המגיבים וגם משרדי הממשלה, כל אחד וההיענות שלו והמוכנות שלו, האם יש פערים.

הרצל קבלו: לא מחכים לרגע האחרון אבל אם יש, אז גם שם הם יוצגו, וזה קורה לפני כל תחילת עונה.

הרצל קבלו: לפני כל אירוע כפי שנאמר פה גם כן, אני אשלים, יש את הערכות מזג אוויר של השירות המטאורולוגי וההידרולוגי שנותנים לנו צפי לאירוע כזה או אחר.

הרצל קבלו: בדרך כלל יש זמן התראה וכאן מתבצעות למעשה שתי - - - -, פעם אחת על ידי משטרת ישראל והגורמים המגיבים בהיבט של המוכנות האופרטיבית לכל אירוע אד הוק, אם הוא מוגדר באזור גיאוגרפי או בכמה אזורים אם צריך, ופעם שנייה על ידינו מבחינת המוכנות של כל משרדי הממשלה, ודורכים את המערכת כדי להיות מוכנים לקראת ההפעלה במידה ונצטרך.

הרצל קבלו: אלה שני הדברים שקורים לקראת כל עונה.

הוועדה לביטחון הפנים): עשיתם היערכות במשרד ביחד עם הגופים הרלוונטיים לקראת החורף?

הרצל קבלו: זה מה שהצגתי, שאנחנו ב-29 בחודש עושים כנס שהוא מסכם - - -

הוועדה לביטחון הפנים): את כל מה שעשיתם עד עכשיו.

הוועדה לביטחון הפנים): אגב, דווקא הייתי לומדת פה ממשק האנרגיה, לעשות בסוף אוקטובר ולא בסוף נובמבר, כי נראה לי שבסוף נובמבר יכול להיות שיהיה כבר אירוע בשבוע הבא.

הוועדה לביטחון הפנים): חלילה, אני לא רוצה, כמו שאומרים, "לפתוח עין", אבל אירוע כזה של סיכום של החורף, נראה לי צריך להיות בסוף אוקטובר.

עופר שושן: למעשה אנחנו מבינים שעונות המעבר הופכים להיות יותר ויותר - - -

הוועדה לביטחון הפנים): הרבה יותר דרמטיות.

עופר שושן: בדיוק.

הוועדה לביטחון הפנים): זה כהערת אגב.

הוועדה לביטחון הפנים): אוקיי, 29 בנובמבר.

הוועדה לביטחון הפנים): אני רק מקווה שזה לא קצת מאוחר.

הרצל קבלו: זה אירוע שמרכז את המוכנות אבל הפעולות מתבצעות כמו שהוצג פה על ידי גופים, על ידי כולם.

הוועדה לביטחון הפנים): שאתה המתכלל של זה במשרד?

הרצל קבלו: מבחינת ניהול אירוע לאומי, מתכלל המשרד לביטחון פנים, השר לביטחון פנים ואנחנו בתוכו, תלוי בהקשר של איזה אירוע ובאיזה היקפים ובאיזה חפ"קים ובמוקדי שליטה נפתחים.

הרצל קבלו: יש כזה מוקד שנפתח במשרד לביטחון פנים, במוקד ההפעלה, שמרכז את הסיוע לכוחות הפועלים או האופרטיביים.

והגנת הסביבה): אתם נכנסים לתמונה רק כאשר יש אירוע שמצריך טיפול.

הרצל קבלו: שיש סוג של מודיעין לצורך הנושא, מהשירות המטאורולוגי או ההידרולוגי ואז אנחנו דורכים את המערכת כפי שאמרתי, גם ברמה האופרטיבית וגם ברמה - - -

והגנת הסביבה): בשוטף אתם בדאון.

הרצל קבלו: אנחנו לא בדאון.

הרצל קבלו: יש הרבה תחומי עיסוק.

הרצל קבלו: כל אירוע, אתה מתעסק איתו אד הוק.

והגנת הסביבה): לא, לצורך העניין גורמים אחרים הם אלה שנערכים, מטפלים.

והגנת הסביבה): אתם נכנסים לתמונה כשיש אירוע שמצריך טיפול.

הרצל קבלו: לא, לא, זה ברמה האופרטיבית אבל ברמה של בניין הכוח כפי שאנחנו קוראים לו, אנחנו אחראים על תוכנית אב הלאומית.

הרצל קבלו: היא באחריותנו, אצלי במקרה גם באגף, ואנחנו מעדכנים אותה לאור כל אירוע שקורה.

הרצל קבלו: זה עבודת מטה, אבל את הכוחות הפועלים אנחנו לא מחליפים.

הרצל קבלו: יושבים פה גם הנציג וגם כוחות נוספים שהם מתפעלים את האירוע.

הרצל קבלו: הזכיר קודם הנציב את הנושא של ועדת מנכ"לים שכינס מנכ"ל רוה"מ לפני כשלושה-ארבעה שבועות בנושא היערכות לשיטפונות.

הרצל קבלו: הוצגה שם איזושהי תוכנית.

הרצל קבלו: אני אומר לדעתי האישית ברמה האישית, כך אני מתרשם, אין באמת אבא לכל האירוע הזה, אבא אחד שמתכלל.

הרצל קבלו: כל אחד יודע בגזרתו, אבל בעת קרות אירוע באמת השר לביטחון פנים לוקח ניהול ומנהל את האירוע אד הוק, אבל בכללי מבחינת המוכנות, להערכתי האישית אין ממש אבא שנותן את כל - - - .

הרצל קבלו: זה לא אומר שהפעולות לא מתבצעות, אבל העבודה שנעשתה, ואני חבר בוועדות האלו, הוקמו לאור כינוס ועדת מנכ"לים בראשות מנכ"ל רוה"מ, נקבעו שלוש ועדות משנה, אחת מהן היא באחריות המשרד לביטחון פנים ואנחנו כבר פועלים בתחום ההצלה, והתחום המקצועי כמובן באמצעות גורמי המקצוע.

הרצל קבלו: אנחנו עושים את עבודת המטה ויש עוד שתי ועדות שמתייחסות לתכנון, - - - וכן הלאה.

הרצל קבלו: אני מקווה שהדבר הזה כפי שנאמר פה, אנחנו מתעסקים עם בזה המון, אבל אני רוצה להאמין שבאמת יהיה לזה באמת אימפקט לאירוע הזה, כי כל אחד בגזרתו מתכונן הכי טוב.

הרצל קבלו: להבנתי צריך לחבר קצת יותר - - -

והגנת הסביבה): האבא צריך להיות אדם או מוסד, גוף?

הרצל קבלו: כמובן גוף.

הוועדה לביטחון הפנים): הרי אתה אומר שזה ביטחון פנים, אנרגיה ופנים, נכון?

הרצל קבלו: לא, זה עוד.

הוועדה לביטחון הפנים): איזה עוד משרדים רלוונטיים?

והגנת הסביבה): חקלאות, פנים.

הוועדה לביטחון הפנים): אוקיי.

הוועדה לביטחון הפנים): יש כאן נציג של רח"ל?

הוועדה לביטחון הפנים): זה תפקיד של רח"ל.

הרצל קבלו: רח"ל אחראית בהקשר הזה.

והגנת הסביבה): היא מופקדת על זה?

הוועדה לביטחון הפנים): כן.

הוועדה לביטחון הפנים): הם גם עלו אצלי בדיון כבר כמה פעמים.

הרצל קבלו: הם לא מנהלים אירוע.

הרצל קבלו: הם אחראים על הרציפות וההמשכיות בתפקוד המשק.

הרצל קבלו: זה רק נישה בתוך כל האירוע.

הוועדה לביטחון הפנים): כמו שהמל"ל הוא מתכלל של גורמים אחרים.

והגנת הסביבה): אתם גם אחראים בקטע של היערכות שזה לא יקרה, או שרק נכנסים לטפל באירוע?

הרצל קבלו: לא, לא.

הרצל קבלו: ודאי שאנחנו נערכים.

הרצל קבלו: זה מה שהצגתי שאנחנו עושים - - - לפני כל תחילת עונה.

והגנת הסביבה): מה שנאמר מהשלטון המקומי, לא הרבה דברים נעשים, אז נגיד שיטפונות שהיו ברמהX בנהריה, אם תהיה אותה כמות של גשם, נראה אותו דבר, אז לא נעשה כלום.

והגנת הסביבה): איך נערכים?

והגנת הסביבה): צריך להיערך ברמת העבודה בשטח.

הרצל קבלו: אני לא יכול להשיב לך בשם אחרים, כי זה לא מתפקידי.

והגנת הסביבה): אוקיי.

והגנת הסביבה): בקשה, עידו.

עידו בן יצחק: אני מהייעוץ המשפטי של הוועדה לביטחון פנים.

עידו בן יצחק: ניהול האירוע כפי שהוצג כאן, יש את גופי ההצלה שמטפלים.

עידו בן יצחק: מי שבדרך כלל מנהל האירוע זה המשטרה, ויש את כבאות ומד"א וכל הגופים בתחומם.

עידו בן יצחק: השאלה היא מי הגורם שאחראי לתת את ההנחיות של ההיערכות של הגופים השונים, וזה אמור למיטב הבנתי להיות רח"ל.

הרצל קבלו: אני לא חושב כי רח"ל מתעסקת ברציפות ומוכנות של המשק בשעת חירום.

והגנת הסביבה): אוקיי.

והגנת הסביבה): נמצא איתנו בזום נציג משרד הפנים, ואחיד חשאן, מנהל תחום חירום וביטחון, חברה ערבית.

והגנת הסביבה): הם כתבו מיעוטים.

והגנת הסביבה): אני מגנה את השימוש במושג הזה.

והגנת הסביבה): מגנה אותו בתוקף ומבקש ממך גם אתה לא להשתמש בו.

והגנת הסביבה): בקשה.

וחיד חשאן: שלום לכם, אני מנהל תחום חירום וביטחון, חברה ערבית.

וחיד חשאן: אנחנו במינהל החירום במשרד הפנים מפיצים חידודים ודגשים לרשויות המקומיות באופן עונתי לקראת הקיץ, לקראת החורף, ובדגשים האלה אנחנו מעדכנים את הרשויות לרענן נהלי חירום, למפות נקודות תורפה, אם זה מערכות ניקוז, גיזום עצים וכמובן הסברה לאוכלוסייה, תגבור מוקדי 106, כמובן מיפוי אוכלוסייה בעלת צרכים מיוחדים וכמובן ביצוע תיאומים לקראת האירועים מול המשטרה, מול פיקוד העורף, מול כב"ה וגורמים נוספים.

וחיד חשאן: גם לרענן את כל הנושא של מתנדבים, וכמובן דרוכים אחרי התחזיות.

וחיד חשאן: בעת אירוע כמובן יש הנחיות להיערכות לפתיחת מרכזי הפעלה, ונקודות חמות במיוחד בחורף, אם יש בעיה מסוימת, לפתוח נקודה חמה ולפרסם לאוכלוסייה שבמקום כזה וכזה יש איזושהי נקודה חמה שנותנת מענה למי שלא יכול להגיע לבית או מי שיש לו צרכים כאלה ואחרים.

וחיד חשאן: אחרי האירוע, אם יש אירוע, אז אנחנו מלווים במיפוי נזקים עד חזרה לשגרה.

והגנת הסביבה): אוקיי, תודה רבה וחיד.

אוסאמה סעדי: ווליד, אפשר?

והגנת הסביבה): אוסאמה, אני אתן אחרי דודו אלחיאני, מנכ"ל עיריית נהריה, כי הוזכרה פה הרבה מאוד פעמים ורוצים לבדוק מולו אם יהיה אותה כמות של גשם מה שהיה בשנה שעברה, האם גם השנה נצטרך לטרקטורים ושופלים כדי לעזור.

והגנת הסביבה): מנהריה, דודו.

דודו אלחיאני: (הצגת מצגת) שלום לכולם, תודה רבה ותודה רבה לכל חברי הוועדה שבאמת מתעניינים בנהריה.

דודו אלחיאני: זה מחמם את הלב.

דודו אלחיאני: באמת נהריה השנה נערכה בצורה יוצאת דופן, וזה הודות לא רק לרשות, זה גם הודות לחברים שמלווים אותנו.

דודו אלחיאני: חלקם פה איתנו בזום.

דודו אלחיאני: ראיתי פה את מנכ"לית רשות הניקוז, את אורלי, וראיתי כאן את בני יעקב ממשרד החקלאות.

דודו אלחיאני: כאן זה גם המקום להודות גם להם כי הם גם חלק מזה.

דודו אלחיאני: אני אפרט בקצרה את הפעולות המרכזיות שעשינו בנהריה.

דודו אלחיאני: הדבר הראשון, אפשר לראות, העמקנו את שטחי ההצפה שהקמנו בשיתוף עם רשות הניקוז.

דודו אלחיאני: יש שם חץ קטן, אפשר ללחוץ עליו ולראות את התמונות.

דודו אלחיאני: למעשה ביססנו את ההגנות על נהריה, והכוונה היא לעצור את המים שמגיעים מגב ההר כמו שכולם מכירים, כי נהריה למעשה נשטפה.

דודו אלחיאני: נהריה לא הוצפה.

דודו אלחיאני: היא קיבלה שיטפון ממזרח למערב והיום ביססנו את ההגנות האלה.

דודו אלחיאני: מה הכוונה ביססנו אותן?

דודו אלחיאני: הגדלנו את שטחי ההצפה.

דודו אלחיאני: אחד, בכביש 89 החדש, מי שמכיר, הקמנו שם שטח הצפה שהיה בשנה שעברה 60,000 קוב ל-130,000 קוב השנה, כך שכל המים שמגיעים באגן ניקוז הזה ממזרח למערב, לנהריה, כל המים יקלטו ויהיו שם ולא יכנסו לתוך העיר נהריה.

דודו אלחיאני: בכך למעשה הניקוזים שיעבדו והמים שיהיו בתוך העיר נהריה, זה יהיה על בסיס מה שיורד באזור שמעל נהריה עצמה, ולא מגיע ממזרח.

דודו אלחיאני: זה אחד הדברים הגדולים שעשינו בהגנה על נהריה.

דודו אלחיאני: בצד של נחל הגעתון, הנחל שאתם מכירים ושעלה בינואר 2020 על גדותיו, עשינו מספר פעולות: אחד, העמקנו ופתחנו את מאגר יחיעם, והמאגר הזה עובד והיום הוא יודע לקלוט 300,000 קוב מים, כאשר בעתיד הוא אמור להגיע עד למיליון קוב מים.

דודו אלחיאני: מעבר לזה, ופה חשוב להתייחס והייתי שמח גם אחר כך אם אפשר לתת לאורלי לדבר על הנושא של המאגרים.

דודו אלחיאני: יש החלטת ממשלה שמדברת בעד עצמה והיא אומרת שנהריה חייבת לקבל את כל ההגנות המרביות.

דודו אלחיאני: להגנות האלה חסרים עוד שני דברים: זה סכר אושרת ומאגר בקיבוץ עברון שאמור למעשה לתת לנו עוד אינדיקציות אחרונות לפני שהמים מגיעים לתוך העיר נהריה, להיקלט במאגרים האלה ולמעשה למנוע מהעיר נהריה להישטף בפעם הבאה.

דודו אלחיאני: גם לזה יש פה תמונות.

דודו אלחיאני: אם רוצים לראות, אז למעשה בהגנות סביב נהריה ביססנו את זה בשטחי הצפה ובמאגרים שיודעים לקלוט מים שמגיעים ממזרח.

דודו אלחיאני: הדבר הכי חשוב שעשינו בתוך העיר נהריה, וזה דבר שאני אומר פה לוועדה ואני ממליץ פה לחברים, ראשי הרשויות, המנכ"לים שיש כאן.

דודו אלחיאני: אנחנו נערכנו עם מכונה שנקראת סופר קומבי.

דודו אלחיאני: מי שיודע מה זה, זה כמו ביוביות מאוד גדולות עם לחצי מים מאוד גדולים, ושטפנו, ניקינו את כל רשת הניקוז של העיר נהריה.

דודו אלחיאני: כמובן לא את כל הספקנו, אבל כן נגענו במקומות הבעייתיים שאנחנו צופים איתם קשיים אל מול פערי העבר שהיו לנו.

דודו אלחיאני: אנחנו מצאנו שם עיר שלמה מתחת לאדמה בניקוזים האלה, ניקוזים שסתומים מבוץ ומאבנים ומפחי אשפה גדולים שנכנסו לתוך מיני תאי ביקורת כאלה ואחרים, צמיגים של מכוניות, בטון, שלצערי קבלנים שבונים ברשות כנראה שפכו את משאית הבטון שלהם בניקוז, והבטון הזה התקשה ונעצר שם.

דודו אלחיאני: נכנסנו, שברנו את הדברים, העמקנו, נתנו את כל האפשרויות על מנת שהמים יוכלו באמת לזרום כמה שיותר חופשי, ואצלנו כל הניקוזים מגיעים או לנחל הגעתון או לנחל סער ומשם לים.

דודו אלחיאני: פתחנו את כל המעברים האלה, באמת לאפשר את הזרימה החלקה של המים על מנת להימנע מהיווצרות של אגני ניקוז גדולים בתוך הרשות ברחובות המרכזיים.

דודו אלחיאני: כמובן שבטח כמו כל רשות אחרת, עשינו סקר עצים לדקלים.

דודו אלחיאני: מי שמכיר את אירוע טבריה, אני לא צריך להרחיב עליו, זה אירוע שיכול לקרות בכל רשות, אז סקר לכל העצים.

דודו אלחיאני: הצטיידנו בהמון משאבות חדשות, משאבות שיודעות לקחת מים, אם זה ממקלטים שיוצפו, אם זה מבתים שיוצפו.

דודו אלחיאני: קנינו גנרטורים חדשים.

דודו אלחיאני: נערכנו לחירום.

דודו אלחיאני: גם המוקד 106 שלנו תוגבר.

דודו אלחיאני: אחד מהלקחים שעלו בדוח מבקר המדינה, ואני אומר לכם פה שדוח מבקר המדינה, אנחנו הלכנו אחריו סעיף אחרי סעיף על מנת לתקן את הליקויים שעלו כתוצאה מ-2020.

דודו אלחיאני: רכשנו גנרטור לבניין העירייה, למוקד העירוני.

דודו אלחיאני: אנחנו יודעים היום להיות זמינים 24/7 לטובת התושבים.

דודו אלחיאני: אנחנו יודעים להעתיק את עצמנו אם צריך, למרכז הפעלה רשותי ממוגן עם כל הציוד הנוסף שיש, במידה וחס וחלילה אנחנו ניכנס פה לאירוע ארוך יותר.

דודו אלחיאני: ביצענו פינויים של גני ילדים, של בתי ספר.

דודו אלחיאני: ערכנו תרגילים לסגירת הצירים הרוחביים בכל העיר נהריה.

דודו אלחיאני: מי שמכיר את נחל הגעתון שחוצה את כל העיר, יש לנו שערים בצדדים של הנחל על מנת שבמידה ויש צורך והנחל עדיין יעלה על גדותיו, אנחנו יודעים לסגור את מרחב הגעתון ולהימנע מאנשים שיכנסו לתוך המרחב הזה ולהוות סכנה.

דודו אלחיאני: מעבר לכל הפעולות האלה, עשינו פעולה אחת מרכזית שהיא בעצם, סגרנו את ההכנות שלנו לחורף ביחד עם כל גורמי הרשות וההצלה.

דודו אלחיאני: אנחנו הרשות, הזמנו את כל גורמי הרשות וההצלה, מכב"ה, החברים שלנו כאן, ומד"א ואיחוד הצלה ורשות הניקוז ומשרד הבינוי והשיכון והחקלאות, וכולם.

דודו אלחיאני: ישבנו יחד באולם, שלוש שעות במידעטק, והצגנו שם את כל הפעולות.

דודו אלחיאני: כל גורם עלה, הציג את הפעולות שלו לחורף.

דודו אלחיאני: יצרנו סדר פעולות משותף.

דודו אלחיאני: יצרנו ממש שיח משותף בין האנשים על מנת שאם יש לנו מקרים כאלה ואחרים, אנחנו יודעים לעבוד ולרדת לתדר קשר של כל אחד ואחד על מנת באמת להיות מוכן וערוך.

דודו אלחיאני: הקצאנו לכב"ה שני מקומות בעיר, אחד צפוני, אחד דרומי, שהוא יודע להיערך בו בחירום.

דודו אלחיאני: כב"ה יודע לשבת כאן אצלנו ולתת לנו את כל מעטפת ההצלה.

דודו אלחיאני: כאן אני רוצה באמת גם להודות לנציב כבאות אש.

דודו אלחיאני: אנחנו בשיתוף פעולה מצוין.

דודו אלחיאני: גם לגבי כב"ה אני רוצה להגיד, הם יודעים בכניסה להיערכות לחורף לתת את כל המשאבים לטובת נהריה, אם זה על ידי יחידת להבה והיחידות המיוחדות שיש.

דודו אלחיאני: אנחנו ערוכים לכל אירוע חירום שיהיה.

דודו אלחיאני: בעצם בסיכום הזה יצרנו שיתוף פעולה בין כל גורמי ההצלה, וככה אנחנו מוכנים במקסימום שאפשר, אלא אם כן אנחנו נצפה פה לדברים שלא היו בשנים הקודמות.

הוועדה לביטחון הפנים): תסגרו את המצגת רגע, רק שנראה אותך, נדבר איתך, כי גם ככה קשה לראות מה כתוב, אבל הקשבנו.

הוועדה לביטחון הפנים): רק כדי שהוועדה ומי שצופה יבין, זאת אומרת שבמקרה של הצפה עוד פעם של הגעתון, היום אתה יכול להגיד לתושבים של נהריה ולמי שצופה, שהם במקום אחר משנה שעברה בגלל ההיערכות שלכם?

הוועדה לביטחון הפנים): והאם יש משהו שחסר לכם, שאנחנו כוועדה יכולים לסייע כדי לא לסכן את תושבי נהריה כשהגעתון יוצף?

דודו אלחיאני: אז אני אגיד באמת בקצרה, מירב.

דודו אלחיאני: כן, אני יכול להגיד לתושבים שהם יכולים להיות בטוחים הרבה יותר היום.

דודו אלחיאני: אני יכול להגיד שהיום המים מהרגע הראשון יכנסו למאגרים האלה, ובכך למעשה ימנעו מהגעה לנהריה, והנחל, אני מניח שהוא לא יעלה על גדותיו שוב.

דודו אלחיאני: לגבי הצרכים של הרשות, הם צרכים נוספים, ויכולה להרחיב על זה גם רשות הניקוז.

דודו אלחיאני: אנחנו צריכים לממש את החלטת הממשלה לסיום כל נושא המאגרים, אם זה בעברון ואם זה באושרת ואם זה המאגר ביחיעם.

דודו אלחיאני: אלה הדברים הבסיסיים שהוועדה חייבת לקחת על עצמה, לבדוק את החלטת הממשלה שהייתה עוד מ-2010 ולא מומשה, ואנחנו חייבים להביא את זה לידי ביטוי, כי מה שעשינו, אני לא אגיד פלסטר, אבל עשינו באמת מהלך גדול אבל הוא לא שלם.

דודו אלחיאני: הוא לא מספיק.

דודו אלחיאני: חסר לנו את שאר המאגרים.

דודו אלחיאני: חסר לנו את סכר אושרת.

דודו אלחיאני: אורלי מרשות הניקוז נמצאת וחשוב לשמוע אותה.

דודו אלחיאני: גם שטח ההצפה שעשינו בכביש 89 החדש הוא לא לתמיד.

דודו אלחיאני: אנחנו עכשיו בונים מובל מאוד גדול שמרכז את כל המים, אבל שטח ההצפה הזה הוא זמני.

והגנת הסביבה): אוקיי, דודו אלחיאני, מנכ"ל עיריית נהריה.

והגנת הסביבה): אתה אופטימי יותר השנה.

הוועדה לביטחון הפנים): זה בזכות העבודה שהם עושים בנהריה.

הוועדה לביטחון הפנים): הם עושים שם עבודה טובה מאוד.

והגנת הסביבה): תודה רבה לך.

והגנת הסביבה): אנחנו ניתן לחבר הכנסת אוסאמה סעדי, בבקשה.

אוסאמה סעדי: תודה, גבירתי היושבת-ראש, אדוני היושב-ראש.

אוסאמה סעדי: בדרך כלל הישיבות האלה הן מלא חברי כנסת וראשי שלטון מקומי, אבל כנראה שהנושא היום הוא לא כל כך חשוב, ואני אומר את זה בסרקזם, כי חשבתי שיהיו כאן הרבה ראשי רשויות מקומיות.

והגנת הסביבה): זה נתתי הערה בתחילת הדיון.

אוסאמה סעדי: קלעתי לדעת גדולים.

אוסאמה סעדי: אני הייתי בוועדות אחרות, אז אני לא הייתי בתחילת הדיון.

והגנת הסביבה): כן, אמרתי שהיינו מצפים לראות נציגות מהדרג הגבוה ביותר של השלטון המקומי בנושא כזה.

אוסאמה סעדי: גם ראשי מועצות וראשי עיריות.

והגנת הסביבה): כן, שלטון מקומי.

אוסאמה סעדי: הזכרת את נהריה.

אוסאמה סעדי: עם כל הכבוד לנהריה ואנחנו באמת ראינו וחווינו ועזרנו, כל הכפרים מסביב נרתמו לעזור לנהריה בשעת ההצפה, אבל אני אומר לך, אדוני היושב-ראש, למשל קלנסווה.

אוסאמה סעדי: כל שנה יש את ההצפות שם בכביש הראשי, ולא רק יום אחד.

אוסאמה סעדי: כל גשם קצת חזק, נסגרת קלנסווה.

אוסאמה סעדי: טייבה, טירה.

אוסאמה סעדי: יש גם הרבה רשויות אחרות, שכונות שלמות, בתים שלמים כל שנה מוצפים.

אוסאמה סעדי: מועדים לפורענות, מועדים להצפות, ומה עושים?

אוסאמה סעדי: לא עושים כלום.

אוסאמה סעדי: אז אני אומר, לפחות שיבואו ויגידו מה צריך, מה חסר.

אוסאמה סעדי: צריך תקציב.

והגנת הסביבה): השאלה, אוסאמה, מי יבוא?

אוסאמה סעדי: יבוא ראש המועצה, ראש העירייה.

והגנת הסביבה): אה, יבואו לוועדה.

והגנת הסביבה): חשבתי מישהו יבוא לקלנסווה כדי להגיד מה צריך לעשות.

אוסאמה סעדי: קודם כל ראש המועצה וראש העירייה צריך לבוא ולהגיד, יש לי בעיה.

אוסאמה סעדי: של - - -

והגנת הסביבה): יש שם את הבעיה של נחל אלכסנדר שכל שנה עולה על גדותיו ומציף את היישוב, ובאמת זה סוגיה שחוזרת על עצמה ולא מוצאים לה פתרון.

אוסאמה סעדי: כן, אבל הוא צריך לבוא ולהקים קול צעקה.

אוסאמה סעדי: לא יעלה על הדעת שכל שנה לא רק תושבי קלנסווה אלא תושבי כל האזור, כי ברגע שאתה חוסם את הכביש, אז זה חוסם לכל האזורים, וזה חבל מאוד.

אוסאמה סעדי: אני יודע שיש רשויות חלשות ואין להן אפילו לנקות את תעלות הניקוז.

אוסאמה סעדי: באמת המצב הוא קשה מאוד בכל היישובים הערביים.

אוסאמה סעדי: דבר שני, יש לנו בעיה עם החשמל.

אוסאמה סעדי: יש בעיה של ניתוקים.

והגנת הסביבה): שהחוק שלי יפתור.

אוסאמה סעדי: לא יפתור.

אוסאמה סעדי: זה יוסיף מבחינת הצריכה.

והגנת הסביבה): למה הוא לא יפתור?

והגנת הסביבה): עכשיו יש בעיה כי כולם לוקחים אחד מהשני.

הוועדה לביטחון הפנים): או גונבים גם.

והגנת הסביבה): לא גונבים.

הוועדה לביטחון הפנים): גם גונבים חשמל.

הוועדה לביטחון הפנים): תאמין לי, ראיתי.

והגנת הסביבה): כאשר מסדירים את זה בחוק, אז כל אחד מתחבר לבד.

הוועדה לביטחון הפנים): לא כולם מתחברים.

הוועדה לביטחון הפנים): אתה מזכיר לי שיש הרבה חיבור פיראטי מהשכן, אז גם יש חיבור מחברת חשמל בלי שכן.

אוסאמה סעדי: זה בכל המגזרים.

הוועדה לביטחון הפנים): תבוא איתי, אני אראה לך.

והגנת הסביבה): אם יודעים על זה, אז את עוברת עבירה פלילית.

והגנת הסביבה): צריך להגיד למשטרה.

אוסאמה סעדי: נכון, זה גניבה.

הוועדה לביטחון הפנים): נכון.

הוועדה לביטחון הפנים): בוא נתקדם, עזוב.

הוועדה לביטחון הפנים): אנחנו צריכים לתת חשמל בצורה מסודרת.

אוסאמה סעדי: כל שנה יש את אותן בעיות שיש הפסקות לשעות ארוכות ואז אנשים בלי הסקה, בלי שום דבר.

אוסאמה סעדי: איפה חברת החשמל?

אוסאמה סעדי: איך היא נערכת?

הוועדה לביטחון הפנים): אתה באת אחרי שהוא דיבר.

הוועדה לביטחון הפנים): הוא דיבר מאוד יפה.

הוועדה לביטחון הפנים): גם יש כאן חברה חדשה, נקראת נגה.

הוועדה לביטחון הפנים): הוא כבר דיבר ונתן לנו הסבר.

הוועדה לביטחון הפנים): האמת שדווקא ראינו גם בחשמל וגם באנרגיה, ייאמר לזכותם, היערכות מקצועית.

אוסאמה סעדי: אני מעלה את הבעיה.

אוסאמה סעדי: אם הם כאן ודיברו, אז זה בסדר.

והגנת הסביבה): אני גם בחלק מהיישובים ראיתי את העבודה המשותפת של חברת החשמל עם הרשות המקומית בגיזום עצים מעל קווי מתח.

והגנת הסביבה): יש כאלה שאין להם כסף אפילו לעשות את זה, על כן רצינו את השלטון המקומי ומשרד הפנים לא רק כדי לשמוע סיסמאות כלליות.

והגנת הסביבה): מה עושים עם רשויות חלשות שאין להן כסף לעשות את זה?

והגנת הסביבה): אין להן כסף לנקות את הניקוז.

והגנת הסביבה): אין להן כסף לגזום את העצים.

והגנת הסביבה): ממש ככה.

והגנת הסביבה): קבלן לא מסכים לבוא כי לא משלמים לו.

אוסאמה סעדי: לכן אני אמרתי, קודם כל ראשי מועצות שיבואו ויזעקו, אין לנו אפילו את הכסף הקטן הזה.

אוסאמה סעדי: תנו לנו את הכסף הזה.

אוסאמה סעדי: אני לא בא אליהם בטענות, כי חלק מהם, אפילו אין להם את התקציב הפשוט ביותר לעשות את הדברים המינימליים, אבל הם צריכים לבוא ביום כזה.

והגנת הסביבה): מי צריך לעזור להם, משרד הפנים, משרד האוצר?

אוסאמה סעדי: גם משרד הפנים וגם משרד האוצר.

אוסאמה סעדי: זה חיי אדם.

אוסאמה סעדי: בסוף כשיש אסון, אומרים, וואלה.

אוסאמה סעדי: נקודה שלישית, אני רוצה שדדי שמחי והאנשים שלו יישארו מובטלים, שלא יעבדו, אבל בשביל זה צריך הסברה.

אוסאמה סעדי: כל חורף אנחנו מאבדים המון ילדים בשריפות תנורים, חשמל.

והגנת הסביבה): אבל הבעיה של דדי שמחי או גם שלנו?

אוסאמה סעדי: אבל הוא צריך לעשות הסברה וגם אנחנו צריכים לעשות הסברה.

והגנת הסביבה): הוא צריך לעשות הסברה או אנחנו גם?

אוסאמה סעדי: גם אנחנו בשיתוף פעולה איתו.

והגנת הסביבה): אני כמובן לא מתריס.

והגנת הסביבה): אתה יודע מה, כל אחד מסביר לעצמו.

והגנת הסביבה): כל אחד יודע כיצד הוא נמנע מלסכן את החיים של הבית - - -

אוסאמה סעדי: אני מקווה שאתמול דיברתם עם ראשי הרשויות שהיו אצלכם - - -

הוועדה לביטחון הפנים): כן, אתמול היו אצלו 16 ראשי רשויות.

אוסאמה סעדי: אני יודע שהיו.

אוסאמה סעדי: גלאי עשן.

הוועדה לביטחון הפנים): אתה יודע שלפני שבאת הוא אמר שנגיד בגוש עציון היה מבצע של הרשות המקומית, של ראש הרשות, להחליף לכל האנשים המבוגרים את תנורי הספירלה לרדיאטורים ומפזרי חום, אז מה שווליד אמר ובצדק, שגם לראשי הרשויות יש אחריות לבוא ולהוציא את הספירלה הזה שזה ממש אסון.

אוסאמה סעדי: זה העניין של ההסברה.

אוסאמה סעדי: המפגש הזה גם של הוועדה שלך והביקור, ובעקבות זה אני הגשתי הצעת חוק, דדי, שבבנייה חדשה לחייב להתקין גלאי עשן בכל בניין.

אוסאמה סעדי: אנחנו משקיעים מיליונים בבנייה.

אוסאמה סעדי: בעשרות שקלים אתה יכול לחסוך חיי אדם.

דדי שמחי: אדוני חבר הכנסת, אז כנראה אני קלעתי לדעת גדולים כי כבר הוצאנו תקנה כזאת.

דדי שמחי: היא אושרה בכל המקומות ומהיום כשבונים בתים חדשים, חייבים להתקין גלאי עשן בכל חדר.

דדי שמחי: זה כבר עובד.

אוסאמה סעדי: יופי.

הוועדה לביטחון הפנים): אני רוצה לשחרר את נציב הכבאות, דדי שמחי.

הוועדה לביטחון הפנים): הוא צריך ללכת.

דדי שמחי: אני משאיר אתכם פה עם ראש אג"מ, טפסר רוני קדם.

הוועדה לביטחון הפנים): כן, יש לנו אלוף פה של הכבאות.

הוועדה לביטחון הפנים): תודה רבה, דדי.

הוועדה לביטחון הפנים): אוקיי, בואו נשמע גם את המשרד להגנת הסביבה שגם הוא חלק מהאירוע.

הוועדה לביטחון הפנים): בקשה, שם ותפקיד.

עזריאל כהן: בוקר טוב, אני מנהל מוקד החירום של המשרד להגנת הסביבה.

עזריאל כהן: אנחנו ערוכים לסייע למגיבים הראשונים בהיערכות באירועי קיצון.

עזריאל כהן: יש לנו מוקד שפועל 24/7, מערך כוננים ארצי.

הוועדה לביטחון הפנים): מה זה המוקד 24/7?

הוועדה לביטחון הפנים): למי הוא מיועד, לאזרחים, לגופים?

עזריאל כהן: הוא מיועד גם לאזרחים.

עזריאל כהן: מדווחים לנו על מפגעים, על כל מיני דברים כאלה, וגם לגופי שת"פ, משטרה, כיבוי אש.

הוועדה לביטחון הפנים): מה המספר?

עזריאל כהן: 6911*, פעיל כל הזמן, גם ברגע זה.

הוועדה לביטחון הפנים): אני לא ידעתי בכלל שיש מוקד למשרד להגנת הסביבה.

הוועדה לביטחון הפנים): מה מדווחים במוקד?

עזריאל כהן: החל מדיווחים על זיהומי אוויר וזיהומי נחלים, חומרים מסוכנים.

הוועדה לביטחון הפנים): איזה היערכות עשיתם במשרד לחורף, ומול מי אתם עובדים או שכל אחד עובד לעצמו?

עזריאל כהן: אנחנו בקשר ישיר עם כיבוי והצלה ורשויות מקומיות.

עזריאל כהן: יחידות סביבתיות יש לנו בחלק מהרשויות המקומיות, שאנחנו עובדים איתם.

עזריאל כהן: מסמך שהוצאנו, הכנה משרדית, החל ממוקד חירום פעיל 24, כולל מגבלות כוח אדם - - -, ועד הכנת אגפים מקצועיים כמו אגף חומ"ס, אגף נחלים וכו' להתמודד עם אירועי קיצון.

הוועדה לביטחון הפנים): אוקיי.

הוועדה לביטחון הפנים): תגיד, אתה הבנת מי אחראי על רשות הניקוז?

והגנת הסביבה): אני יצאתי עם תובנה שאין לנו גוף שמתכלל את כל הנושא הזה.

והגנת הסביבה): אנחנו לא יודעים מי נגד מי, מי צריך להיכנס מתי.

והגנת הסביבה): זה לא לגמרי מוסדר.

יובל ארבל: מערכת הניקוז העירונית על ידי הרשות המקומית.

הוועדה לביטחון הפנים): מי האדון?

יובל ארבל: אני רכז ים וקשרי ממשל בעמותת צלול.

והגנת הסביבה): יובל ארבל, עמותת צלול, בקשה.

יובל ארבל: קודם כל תודה רבה על הדיון החשוב הזה ועל הזמן שנתתם לי.

יובל ארבל: דיברו פה הרבה על היערכות, מה לעשות ברגע שכבר קורה האסון, כשקורית שריפה.

והגנת הסביבה): לא איך מונעים אותו.

יובל ארבל: בנושא של שריפות דווקא דיברו יותר, משרד האנרגיה, למנוע שריפות.

יובל ארבל: בנושא של הצפות לא דיברנו מספיק.

יובל ארבל: מדברים על ניקוי של התיעול.

יובל ארבל: זה נכון, זה פק"ל חשוב אבל זה לא מספיק.

יובל ארבל: אירועי הקיצון הולכים ומתגברים.

יובל ארבל: טמפרטורת הים השנה היא שתי מעלות מעל הממוצע.

יובל ארבל: זה אומר שכשתבוא חזית קרה, אז הגשם יהיה הרבה יותר עוצמתי ויירד הרבה יותר גשם.

יובל ארבל: אני מצטט דווקא מסמך של כבאות, מסמך טוב מאוד.

יובל ארבל: אני חושב שכדאי שכולם יקראו אותו, לכן אנחנו צפויים גם בנובמבר וגם בדצמבר לאירועי גשם הרבה יותר קיצוניים וצריך להיערך לזה ברמת התכנון מראש, איך אנחנו בונים את הערים שלנו, איך אנחנו בונים את החניות שלנו ואת הכבישים.

יובל ארבל: אנחנו צריכים שהמשטחים יהיו הרבה יותר מחלחלים.

יובל ארבל: זה אפשרי.

יובל ארבל: לא יכול להיות, אני תושב חיפה, שאני רואה איך ליד הבית שלי מחליפים כיכרות שהיו אבנים משתלבות, ברפאת.

יובל ארבל: עשו ההיפך.

יובל ארבל: עכשיו אחרי שכולם יודעים, אחרי שכולם נכנסים לזה וההיערכות למשבר האקלים וכו', הולכים ועושים ההיפך.

יובל ארבל: לא יכול להיות שבבנימינה מתכננים שכונה חדשה וכביש חדש עד שולי נחל תנינים, שזה נחל גדול שגורם להצפות, על פשט ההצפה שלו.

יובל ארבל: מה זה פשט הצפה?

יובל ארבל: זה מונח קצת מקצועי, אני אסביר.

יובל ארבל: זה האזור הטבעי בנחל שבו כאשר יש גאות, כשיש שיטפון, המים עולים מעל הגדות ומציפים.

יובל ארבל: אם יש שם בית, בגלל שלא היה תוכנית אז בנו שם או בגלל שעשו תוכנית לא טובה וזה קורה, אז הוא מוצף, וזה קורה בבנימינה כמעט כל שנה שנייה, והצפות קרו גם במקומות אחרים.

יובל ארבל: נתתי את זה רק כדוגמה, או במקום אחר, בהרצליה שמתכננים להם עכשיו שכונות חדשות כאשר אנחנו יודעים שיש 20% חיבורי כלאיים בין ביוב לניקוז, ואני אסביר מה הכוונה.

יובל ארבל: כשיש מרזב או ניקוז ממספר בניינים שהוא הולך אל הביוב, וזה קורה, ובערים רבות קרוב ל-20% מהחיבורים הם כאלו.

יובל ארבל: מישהו בא, איזה חאפר, רצו לחסוך לעצמם את התיעול של הניקוז והכניסו אותו לתוך בור הביוב, ואז מערכת הביוב גואה.

יובל ארבל: מתקן טיהור שפכים לא יכול לטפל בזה.

יובל ארבל: כל שנה מט"ש שורק של ירושלים מזרים שפכים לנחל שורק.

יובל ארבל: זה זורם בנחל שורק שהוא אזור הזנה של אקוויפר מאוד חשוב של מי התהום שלנו, וזורם לים ומזהם את הים.

יובל ארבל: כל שנה תאגיד מי אביבים מזרים שפכים לים בגלל שבאירועי גשם קיצון מגיעים יותר מדי מי נגר ובעצם הם גורמים להצפות, ואי אפשר לתת שהביוב יזרום ברחובות, זה ברור, אז לכן מזרימים את זה לים.

יובל ארבל: הים מוכרח להיות משאב חשוב לנו גם בחורף.

יובל ארבל: יש מספיק אנשים ששוחים וגולשים.

והגנת הסביבה): מה אתה מציע?

יובל ארבל: מה שאני אומר זה ככה, קודם כל צריך לדאוג לכך שבמעלה האגן לפני שמגיעים לערים, כמה שיותר השהייה, אם זה מאגרים, אם זה פשטי הצפה, דברים שנעשו, שלמדנו מנהריה צריך לעשות גם ברחובות, גם בכל מקום שזה קורה.

יובל ארבל: גם בדרום, גם במקומות שכביכול זה לא הזנה של מי תהום אפשר להימנע מפשטי הצפות אם אנחנו שומרים על אזורים מחלחלים, בונים נקודות החדרה ויש מתקנים.

יובל ארבל: יש מסמך מאוד טוב של רשות המים, שאני מציע לכל הרשויות המקומיות לקרוא אותו, לאמץ אותו, ומינהל התכנון, לאשר אותו כי הוא מסמך הנחיות מחייב.

יובל ארבל: חבל שזה עדיין לא כך.

יובל ארבל: אפשר גם באמצעים כלכליים.

יובל ארבל: אם למשל כשבונים בניין חדש, מצמצמים את כמות הנגר שיוצא מתוך הבניין, על ידי זה ששומרים חצר ומאפשרים חידור בתוך החצר, אז אפשר לתת להם הנחה באגרת התיעול.

יובל ארבל: לעומת זאת, בניין שתופס את כל החצר ולוקח את שטח החצר, אפשר לתת להם אגרה כפולה, זאת אומרת, אתה עושה פה סבסוד צולב.

יובל ארבל: מי שגורם בעצם לרשות המקומית להשקיע ביותר בתעלות ניקוז יותר גדולות על מנת שלא יהיו הצפות, צריך לשלם את זה.

יובל ארבל: מי שמפחית את העלות הזאת, מקבל הנחה.

יובל ארבל: להשתמש בכלי הכלכלי הזה.

הוועדה לביטחון הפנים): לא הצעת את זה למישהו?

יובל ארבל: אנחנו הצענו את זה בעבר.

והגנת הסביבה): דרך אגב, הוא לא יודע למי להציע כי אין גוף שהוא יודע להציע לו.

והגנת הסביבה): כל הנושא הזה, אין גוף שמתכלל אותו.

והגנת הסביבה): אף אחד לא יודע מי נגד מי.

והגנת הסביבה): הרושם שלי הוא שהשלטון המקומי לא נתן מספיק יחס לאירוע הזה.

והגנת הסביבה): כנראה שזה פחות מעניין.

והגנת הסביבה): אני אומר את זה מתוך צער, כי זה היה צריך לעניין אותם הרבה יותר.

והגנת הסביבה): זה לא רק נושא של נהריה וקלנסווה ועוד ישובים שהוצפו.

הוועדה לביטחון הפנים): לא, ממש לא.

הוועדה לביטחון הפנים): זה של כולם.

והגנת הסביבה): בדיוק.

והגנת הסביבה): זה היערכות המדינה.

והגנת הסביבה): מה זה היערכות הערים?

והגנת הסביבה): זה היערכות המדינה למקרי קיצון של שיטפונות וחורף.

והגנת הסביבה): ההיערכות צריכה להיעשות לפי משהו מיידי שצריך לערוך בשטח, לפי תכנון בינוני ורחוק.

והגנת הסביבה): אין לא את זה ולא את זה ולא את זה, אלא אם כן נעשה בשטחיות.

והגנת הסביבה): המון גורמים אבל לא מסודרים במסגרת תכלול אחד.

והגנת הסביבה): איך אמרתם?

והגנת הסביבה): הרבה שחקנים, הרבה בלגאן.

רוני קדם: אני רוצה רק לחדד.

רוני קדם: אני ראש אג"מ, כב"ה.

הוועדה לביטחון הפנים): כן.

רוני קדם: דיברתם פה על כל הסכנות כתוצאה משינויי האקלים, על התכנון הנדרש, אבל כן הייתי לדבר על ההיערכות.

רוני קדם: כשאני מדבר על היערכות, נציב הכבאות העלה את הנקודה, זמן התגובה של כב"ה או של כל גוף חירום.

רוני קדם: זמן התגובה שלנו הוא חשוב ביותר להגעה למקום האירוע, ופה אני מדבר על מערכות התראה בזמן אמת.

רוני קדם: אני חושב שהמערכות האלה מאוד חשובות.

רוני קדם: לעולם השריפות אנחנו כן מקדמים מערכות בזמן אמת, שאנחנו נוכל כן להגיב בצורה מהירה יותר, אבל גם לנושא השיטפונות אנחנו כבר תקופה ארוכה עם השירות ההידרולוגי שיושב במטאורולוגיה, מנסים לקדם את הנושא הזה בכדי שאנחנו נוכל לתת שירות יותר טוב בזמן אמת, הנושא הזה תקוע.

רוני קדם: כשאני שומע שהנושא הזה תקוע בגלל תקציב, אני חושב שפה כן יש לכם את האפשרות, לוועדה הזאת, לקדם - - -

הוועדה לביטחון הפנים): תחדד לי את זה עוד פעם.

הוועדה לביטחון הפנים): אתה אומר שמה תקוע מבחינת תקציב?

רוני קדם: אם אנחנו רוצים לקדם את פרויקט מערכת התראה בזמן אמת, שפה יושב גם כן ניר, אז הוא יחדד גם כן יותר.

והגנת הסביבה): איפה היא צריכה להיות ממוקמת?

הוועדה לביטחון הפנים): כן, לא הבנתי.

הוועדה לביטחון הפנים): אתה אומר שאין תקציב.

רוני קדם: אנחנו מקבלים מהשירות המטאורולוגי את כל השירות של נושא - - -

והגנת הסביבה): אתם מקבלים או קונים?

רוני קדם: לא, לא, מקבלים.

הוועדה לביטחון הפנים): מה התפקיד שלך?

ניר סתיו: אני מנהל השירות המטאורולוגי.

רוני קדם: אנחנו מקבלים את כל האינדקסים מהשירות, ועל פי האינדקסים האלה אנחנו למעשה מתכללים את כל ההיערכות ואת כל התגובה, לכן אני בא ואני אומר כל הזמן - - -

והגנת הסביבה): מי מקבל?

הוועדה לביטחון הפנים): הוא מקבל מהשירות המטאורולוגי.

והגנת הסביבה): אני יודע למה אני שואל.

והגנת הסביבה): אתם ככבאות או נגיד המל"ל, הוא טען שהוא מתכלל את זה.

קריאה: גם אנחנו מקבלים.

רוני קדם: כולם מקבלים.

הוועדה לביטחון הפנים): אתה עובד מול כל גופי הביטחון וההצלה?

ניר סתיו: אנחנו עובדים מול כולם, כאשר יש לנו גם נהלי קיץ שהפוקוס שלהם על נושא של שריפות ואז כמובן העבודה האינטנסיבית היא מול כב"ה, וגם בתקופת החורף בנושא של שיטפונות, שם אנחנו לא עובדים לבד אלא עם השירות ההידרולוגי.

ניר סתיו: יחד איתם הקמנו לפני כשנתיים מרכז חיזוי שיטפונות שלמעשה מאיישים אותו גם חזאים שלנו וגם חזאים של השירות ההידרולוגי.

ניר סתיו: ביחד אנחנו נותנים מענה לגופי החירום וההצלה.

והגנת הסביבה): אתם חזיתם את מה שהיה?

ניר סתיו: מה שהיה מתי, בנהריה?

והגנת הסביבה): שנה שעברה, נגיד.

ניר סתיו: כן.

והגנת הסביבה): נהריה היה אירוע חריג, אבל היו שיטפונות בהרבה מקומות בארץ.

ניר סתיו: רוב האירועים נחזו טוב מראש.

ניר סתיו: היו נקודתית כמה אירועים שהיה קשה לחזות אותם.

ניר סתיו: אחד מהדברים, זה מופיע גם בדוח מבקר המדינה בנושא של הצפות ושיטפונות.

ניר סתיו: יש טיפול די מסודר בכל הנושא של חיזוי שיטפונות והצפות בנחלים.

ניר סתיו: הנושא של חיזוי של שיטפונות והצפות בתוך העיר, בגלל הטופוגרפיה העירונית, מערכות ניקוז, וכן הלאה, זה נושא אחר לגמרי שכרגע - - -

והגנת הסביבה): השאלה הבאה ללא קשר לתחזית.

והגנת הסביבה): האם המידע שאתם נותנים לגופים שמנית, אתם נותנים גם לשלטון המקומי?

ניר סתיו: כן.

והגנת הסביבה): כדי שהם ייערכו.

והגנת הסביבה): אתם נותנים?

ניר סתיו: כן.

ניר סתיו: אגפי החירום מקבלים מאיתנו.

ניר סתיו: יש זרימה מסודרת של מידע, וכן הלאה.

ניר סתיו: מה שרוני דיבר מקודם זה הנושא של תקצוב אותו מרכז חיזוי שיטפונות.

ניר סתיו: אני חושב שנמצא איתנו גיא רשף, מנהל השירות ההידרולוגי, בזום, אז אולי הוא יוכל להרחיב, אבל כעיקרון הנושא הזה נמצא על - - -

הוועדה לביטחון הפנים): יש מרכז חיזוי שיטפונות?

ניר סתיו: יש מרכז חיזוי שיטפונות.

הוועדה לביטחון הפנים): אוקיי, אז התקציב שחסר הוא למה?

ניר סתיו: האם נמצא איתנו בזום מנהל השירות ההידרולוגי?

הוועדה לביטחון הפנים): נמצא איתנו ממרכז חיזוי שיטפונות?

גיא רשף: נמצא.

הוועדה לביטחון הפנים): יופי, אז בוא תגיד מה האירוע הזה, כי זה מעניין אותנו איפה חסר תקציב.

גיא רשף: תודה על זכות הדיבור.

גיא רשף: שלום לניר ולכל המכובדים.

גיא רשף: אנחנו ביחד עם השירות המטאורולוגי נותנים בשנתיים האחרונות תחזית התראת שיטפונות לכל גופי החירום, אבל השלטון המקומי הוא כרגע לקוח משני שלנו.

הוועדה לביטחון הפנים): למה?

גיא רשף: נותנים תחזית בעיקר לשטחים הפתוחים, לנחלים, לשטחי הצפה בשטחים הפתוחים.

גיא רשף: מרכז החיזוי לא בנוי לתת תחזיות בשטחים העירוניים, וזה פער שאנחנו מודעים אליו.

והגנת הסביבה): לא בנוי טכנולוגית?

גיא רשף: הוא לא בנוי כרגע מבחינת כוח האדם והתקציב.

גיא רשף: זה פער שהעלינו אותו למשרד האוצר.

גיא רשף: העברנו לו הצעה מינימליסטית להקמה של מרכז חיזוי שייתן מענה גם להצפות בשטחים העירוניים.

גיא רשף: דובר על תקציב שוטף של 2 מיליון שקל, שלושה תקנים.

והגנת הסביבה): תקציב של 2 מיליון שקל בשנה?

גיא רשף: כן, 2 מיליון שקל בשנה.

הוועדה לביטחון הפנים): תסביר לנו את האירוע.

הוועדה לביטחון הפנים): אתה אומר שבגלל 2 מיליון שקל מרכז חיזוי שיטפונות לא יכול לדווח לראשי ראשויות ושלטון מקומי?

הוועדה לביטחון הפנים): זה מה שאתה אומר?

גיא רשף: אני אומר שמרכז חיזוי שיטפונות הוא כרגע זמני.

גיא רשף: יש בו כוח אדם זמני שיכול לעזור מחר בבוקר, וכל השירותים שאנחנו נותנים עכשיו גם ייפסקו מחר בבוקר.

הוועדה לביטחון הפנים): מרכז חיזוי שיטפונות, לאיזה משרד הוא כפוף, חקלאות, פנים?

ניר סתיו: יש פה שני גופים.

ניר סתיו: השירות ההידרולוגי שהוא חלק מרשות המים, שזה משרד האנרגיה, ויש את השירות המטאורולוגי - - -

והגנת הסביבה): רשות המים עכשיו משרד האנרגיה, אבל תלוי באיזה תקופה אתה מדבר, כי זה לפי הצורך עובד.

הוועדה לביטחון הפנים): כן, אין שר המים.

הוועדה לביטחון הפנים): אתה מכיר את האירוע הזה, ממשרד האנרגיה?

עופר שושן: אנחנו מבינים שבמסגרת ועדת המנכ"לים סוכם שיוקם מרכז חיזוי בשירות המטאורולוגי, והוא תוקצב ואין פער.

עופר שושן: אם אני מבין, הפער שהוא מדבר עליו זה פער מאוד נקודתי לגבי חיזוי שיטפונות בתוך - - -

והגנת הסביבה): הוא אמר, חיזוי בתוך הערים, שזה 2 מיליון שקל בשנה.

ניר סתיו: יש פה פער - - -

גיא רשף: זה לא מדויק.

גיא רשף: בהחלטת הממשלה אין התייחסות למרכז חיזוי.

גיא רשף: עכשיו רח"ל מקדמת הצעת מחליטים וכרגע הנושא תקוע על אותם שלושה תקנים וה-2 מיליון בשוטף ועוד תקציב להקמה.

גיא רשף: משרד האוצר מכיר את זה כבר כמה חודשים, ולצערי אני אומר שבחורף הבא גם מרכז החיזוי הנוכחי כנראה לא יפעל אם לא יתנו מענה לדרישות שלנו שהן דרישות באמת מינימליסטיות להקמת מרכז חיזוי לאומי, יציב במדינת ישראל.

רוני קדם: חשוב רק להגיד, יש פה את עולם התכנון שזה עולם בפני עצמו, שיושבים פה מכובדים שיכולים לקדם את כל הנושא הזה.

והגנת הסביבה): יש לנו פה ממינהל התכנון, אז שיגידו גם הם.

הוועדה לביטחון הפנים): הם בזום.

רוני קדם: מבחינת היערכות כשאני מדבר בזמן אמת, אני מדבר תוך 20 דקות, תוך רבע שעה, כרגע בנקודה הזאת הולך להיות לנו אירוע ואני ככב"ה יודע להיערך.

רוני קדם: הרי כל האירועים שלי הם בזמן אמת.

והגנת הסביבה): אתה בנוי כך, אבל לא כל הגורמים בנויים כך.

רוני קדם: כן, אבל הכול תלוי בי.

רוני קדם: בסופו של דבר אני זה שנותן את המענה הראשוני.

רוני קדם: אמר נציב הכבאות, בסופו של דבר שאנחנו באים ומוציאים מתים משריפה בדירה, כי זמן התגובה שלי מקרות האירוע עד שאני מקבל את הקריאה הראשונה, אם כבר עברו בין שבע לעשר דקות, זה מאוחר.

רוני קדם: תיקחו את זמן התגובה שלי, הגעה למקום האירוע בין עשר דקות ל-15 דקות, אתם מבינים שזה אבוד.

רוני קדם: אני כבר מוציא גופות ואני אמור רק לכבות את השריפה.

רוני קדם: אנחנו רוצים להגיע לפני בכדי לתת את הפתרונות, ובגלל זה אנחנו מדברים תמיד על זמן אמת.

רוני קדם: פה חשוב לקדם את זה.

הוועדה לביטחון הפנים): אני רק חייבת לסגור את הנקודה הזאת כדי שיהיה ברור.

הוועדה לביטחון הפנים): כרגע מרכז חיזוי שיטפונות מתעסק רק בשטחים פתוחים ולא בשטחים עירוניים.

הוועדה לביטחון הפנים): הדרך שיהיה בעצם מרכז חיזוי טוב, יציב, שמתעסק גם בפתוחים וגם ברשויות, זה באמת אותה תוספת של 2 מיליון שקל, שרק כדי להבין, מרכז החיזוי כפוף לרשות המים שכפופה למשרד האנרגיה?

הוועדה לביטחון הפנים): אנחנו רוצים לדעת למי לפנות בבקשה.

והגנת הסביבה): אני אמשיך רק את השאלה.

והגנת הסביבה): אותה שאלה של מירב, למה חשוב יותר לקבל תחזית בשטחים פתוחים ולא בערים?

ניר סתיו: זה לא עניין של חשוב יותר, זה עניין של מומחיות.

ניר סתיו: המודלים ההידרולוגים, וכן הלאה שנבנות לנחל, זה מתודולוגיה אחת.

ניר סתיו: לבנות לעיר זה מתודולוגיה אחרת, ואת המתודולוגיה הזאת צריך לפתח משום שעד עכשיו הפוקוס היה על השטחים הפתוחים.

ניר סתיו: בשביל לפתח צריך אנשים שיישבו ויכנסו למודלים ויפתחו אותם ויתנו את המענה בזמן אמת, וכן הלאה.

הוועדה לביטחון הפנים): אז למי לפנות בבקשה לעזור לכם?

הוועדה לביטחון הפנים): מי הכתובת?

הוועדה לביטחון הפנים): מי המשרד?

והגנת הסביבה): מי תיקצב בשטחים הפתוחים?

ניר סתיו: זאת פעולה שכרגע מתבצעת על ידי השירות המטאורולוגי והשירות ההידרולוגי.

ניר סתיו: זה שני משרדי ממשלה שונים.

ניר סתיו: מי שמנסה כרגע לקדם הצעת מחליטים בספור הזה, זה רשות חירום לאומית שרוצה לתת מענה גם לצרכים של השירות ההידרולוגי וגם המטאורולוגי.

ניר סתיו: הדבר שכרגע, כמה שאני מבין ואפשר לשאול אם יש פה נציג רח"ל, יש פה בעיה תקציבית שלא נפתרה.

הוועדה לביטחון הפנים): טוב, אנחנו נתכנס לאירוע הזה.

והגנת הסביבה): מי איתנו ממינהל התכנון?

הוועדה לביטחון הפנים): פיאנה, נכון?

פיאנה קרנץ: שלום, אני בשמחה ארצה להתייחס גם לנקודות שהעלה הנציג של עמותת צלול, מאחר וכל הנושאים - - - כן מטופלים במינהל התכנון.

והגנת הסביבה): תתייחסי לסוגיה בכלל, לסוגיית התכנון בערים, בנחלים, לא רק מה שאמר נציג עמותת צלול.

פיאנה קרנץ: נכון.

פיאנה קרנץ: הוא התייחס לכמה נקודות.

פיאנה קרנץ: אני אתייחס בצורה יותר נרחבת.

פיאנה קרנץ: מינהל התכנון מטפל בנושא של ניהול הנגר העירוני גם בתחומי הערים וגם מחוץ לערים, בשטחים הפתוחים.

פיאנה קרנץ: אנחנו קידמנו מסמך מדיניות לניהול נגר עירוני, שהוא באמת מציג את תפיסת המדיניות שהעיקר שלה זה לקיחת אחריות של כל תוכנית חדשה לנגר שהיא תייצר, זאת אומרת שתוכניות חדשות יצטרכו לכלול בתוכן אמצעים לניהול נגר.

פיאנה קרנץ: אם פעם היה את הנושא של השארת 15% מחלחל, אז במסגרת המסמך והתיקון בתמ"א 1 שאנחנו מקדמים, כהשלמה לו, אז יהיה יעד כמותי.

פיאנה קרנץ: כל תוכנית תצטרך לחשב יעד כמותי לניהול הנגר, והיא תצטרך להציג את האמצעים שהיא תעמוד בהם, זאת אומרת כל הנושא של חניות מחלחלות.

פיאנה קרנץ: זה הכול אמצעים שונים לניהול נגר, כשאנחנו מעודדים בתוכניות כן לכלול אותם.

פיאנה קרנץ: מעבר לזה, מחוץ לערים אנחנו מקדמים תוכנית מתאר ארצית חדשה לאגני ביסוס לתפיסת כל השיטפונות.

פיאנה קרנץ: כמו שהציגו בנושא של נהריה, עוד אתרים כאלה בכל הארץ.

פיאנה קרנץ: יש גם תמ"א שהיא יותר מתקדמת, תמ"א ברמה מפורטת באגן הירקון והאיילון, שגם שם אתרי ויסות ופתרונות נוספים לניהול הנגר באגן.

הוועדה לביטחון הפנים): אני לא מבינה מה את מדברת.

הוועדה לביטחון הפנים): תסבירי לי במילים פשוטות מה השתנה משנה שעברה להשנה.

פיאנה קרנץ: זה הכול ברמה של תכנון ארוך טווח.

הוועדה לביטחון הפנים): אוקיי, ותכנון ארוך טווח?

הוועדה לביטחון הפנים): כשמדבר כאן הנציג של עמותת צלול שיש עיר שנבנית על נחל?

פיאנה קרנץ: מהבחינה של עיר שנבנית על נחל, מוסדות התכנון צריכים לקחת בחשבון - - -

הוועדה לביטחון הפנים): אבל את לא מינהל התכנון?

פיאנה קרנץ: אני מינהל התכנון אבל אני לא מוסדות התכנון.

פיאנה קרנץ: בסופו של דבר מי שמאשר את התוכניות האלה זה ועדות מחוזיות, זה מועצה ארצית, זה ועדות מקומיות.

פיאנה קרנץ: הם צריכים לקחת בחשבון שאם הם מקבלים תוכנית שנמצאת על פשט הצפה, הם צריכים שיהיו לה הגנות.

פיאנה קרנץ: הם צריכים לחשוב אם הם בכלל מאשרים את התוכניות האלה.

פיאנה קרנץ: אנחנו לא יכולים להגיד להם אל תתכננו שם בכלל.

פיאנה קרנץ: אנחנו מציגים את העובדה.

פיאנה קרנץ: כל פשטי ההצפה האלה נמצאים בתמ"א 1.

פיאנה קרנץ: הם מוצגים.

פיאנה קרנץ: יש את זה גם לרשויות הניקוז.

פיאנה קרנץ: המידע קיים.

פיאנה קרנץ: אם רשות מקומית או ועדה מקומית בוחרת לאשר תוכנית על פשט הצפה, הם צריכים לקחת בחשבון שהיא חייבת הגנות על המבנים האלה.

פיאנה קרנץ: או שיגביהו אותם או שיכללו אמצעים נוספים כדי שלא יקרו מקרים כאלה כמו שהיה.

פיאנה קרנץ: אנחנו לא יכולים להגיד להם, אל תיבנו שם.

פיאנה קרנץ: אנחנו יכולים להגיד להם, יש שם פשט הצפה, קחו את זה בחשבון.

הוועדה לביטחון הפנים): אוקיי.

הוועדה לביטחון הפנים): לא כל כך הבנתי את זה אבל בסדר.

הוועדה לביטחון הפנים): אנחנו ממש צריכים להתכנס לסיכום.

והגנת הסביבה): עמיחי דרור ממרכז השלטון המקומי ביקש, אבל לא נותר לו הרבה זמן.

והגנת הסביבה): חייבים לסיים.

עמיחי דרורי: תודה רבה, אני אנסה לעשות את זה זריז.

עמיחי דרורי: אנחנו במרכז השלטון המקומי, אני אתייחס מעבר למה שכבר התייחס ראש מועצה מקומית קריית עקרון לגבי הטיפול בעת החירום.

עמיחי דרורי: אנחנו מתעסקים באופן אינטנסיבי על מנת להסדיר את התשתיות על מנת שאירועי ההצפה לא יקרו.

עמיחי דרורי: צריך לזכור, אירועי ההצפה נגרמים בגלל שתשתיות הניקוז והתיעול למעשה ניבנו לפני עשרות שנים ולא יכולים להכיל את הכמויות של הנגר שקיימות היום בגלל אירועי מזג אוויר קיצוניים ובגלל פיתוח נרחב בתוך תחומי הערים.

עמיחי דרורי: לאור זאת אנחנו כבר משנת 2016 ו-2017 פנינו מספר פעמים על מנת להציף את הפערים התקציביים שחסרים בתחום התיעול העירוני, גם ליו"ר ועדת הכלכלה דאז.

עמיחי דרורי: לצערנו הקריאה שלנו לא התקבלה.

עמיחי דרורי: עוד באמצע שנת 2020 היה שיח משותף של השלטון המקומי, משרד האוצר ומשרד החקלאות על מנת לתקצב את הפערים בתחום.

עמיחי דרורי: לצערנו משרד האוצר, הושם דגש גדול רק על הסרת חסמי דיור ופיתוח ולכן רוצה לתקצב את הטיפול בתשתיות רק מחוץ לתחומי הערים ולא בתוך תחומי הערים.

עמיחי דרורי: דבר נוסף, אנחנו עכשיו מרכזים יחד עם מינהל התכנון ומשרד הפנים עוד ניסיון על מנת להסדיר את הסדרת מקורות המימון התקציביים.

עמיחי דרורי: משרד הפנים, אגף תקציבים שלו כבר הכיר בצורך שבאמת קיימים חוסרים משמעותיים בתקצוב של התיעול העירוני ועכשיו הנושא מונח לפתחם של הלשכה המשפטית ושל הנהלת משרד הפנים על מנת להסדיר את העניין שיהיו מקורות מימון כדי להסדיר את נושא התיעול.

עמיחי דרורי: דבר נוסף שאני אגיד, בשבועות האחרונות התחילה פעילות של ועדה בין-משרדית בראשות מנכ"ל רוה"מ יחד עם צוותי משנה שמטפלים בשלושת הסוגיות, אחת, המימון וכל ההתייחסות המבנית לסוגיית הטיפול בתיעול.

עמיחי דרורי: שניים, נושא של תכונן סביבה ופרויקטים גדולים, ושלוש, הנושא של ההיערכות לחירום, ככה שהוועדה הזו התחילה את דיוניה לפני מספר שבועות ואנחנו כמובן חברים בה, ככה שהנושא הזה סופר מונח לפתחנו.

עמיחי דרורי: אנחנו על זה ומנסים לעשות כל מה שניתן כדי להסדיר מקורות תקציביים לרשויות כדי שהבעיה הזאת תיפתר מהשורש ולא רק בעת הצפה.

עמיחי דרורי: נקודה אחרונה, אני יודע שבמסגרת החלטה 550 שהיא ההחלטה הממשיכה של החלטה 922 יש תקציבים של מאות מיליונים עבור תשתיות ביישובים ערביים הן אצל משרד הבינוי/שיכון ורמ"י והן על ידי משרד החקלאות.

עמיחי דרורי: הגיעה לנו גם פנייה בנושא מראש עיריית סח'נין ואנחנו פנינו לשרים הרלוונטיים, הן לשר האוצר, הן לשר הבינוי והשיכון, שרת הפנים ושר החקלאות על מנת שיתקפו את התקציבים שקיימים במסגרת ההחלטה הזו, כמה שיותר מהר.

עמיחי דרורי: הדבר יפה לא רק לסח'נין אלא לכל יישובי המגזר הערבי שכמובן כלולים בהחלטה.

עמיחי דרורי: עד כאן.

הוועדה לביטחון הפנים): תודה.

הוועדה לביטחון הפנים): טוב, אנחנו חייבים לסכם כי יש לנו שתי דקות.

הוועדה לביטחון הפנים): קודם כל בהמשך למה שראינו גם בדוח מ-2013, אנחנו רואים שהיו כבר אז מסקנות של חברי הוועדה, שהממצא הבולט והמרכזי זה היעדרו של גורם מתכלל ומתאם שבידו הסמכות להנחות ולהורות לראשי הרשויות.

הוועדה לביטחון הפנים): גם כאן, שוב פעם, בוועדה ב-2021 הבנו שיש בעיה עם גורם מתכלל ולכן אני מציעה לפנות לראש הממשלה בעניין.

הוועדה לביטחון הפנים): שהוועדה תוציא קריאה לראש הממשלה להקים אותו גורם מתכלל, בהמשך אגב לאותן מסקנות מהסופה של 2013 שהוזכרה כאן מספר פעמים.

הוועדה לביטחון הפנים): יש גופים שלקחו לעצמם והסיקו מסקנות ובאמת עשו עבודה טובה כמו ששמענו מחברת החשמל, אבל מה שאנחנו מודאגים זה מההתנהלות של משרדי הממשלה.

הוועדה לביטחון הפנים): חלק מהמשרדים עובדים באמת טוב, ראינו.

הוועדה לביטחון הפנים): חלק, אפשר לעשות עבודה יותר טובה, אבל אני לא רואה שיח משותף, והוא כבר הודגש כאן לפני תשע שנים ועדיין אנחנו צריכים כאן לתקן את האירוע.

הוועדה לביטחון הפנים): דבר שני, אנחנו ניכנס לעניין של מרכז חיזוי שיטפונות.

הוועדה לביטחון הפנים): זה מעניין אותנו.

הוועדה לביטחון הפנים): אנחנו נעשה עבודה.

הוועדה לביטחון הפנים): נבדוק על ה-2 מיליון שקל, למה אי אפשר להרים את האירוע הזה וליצור מרכז חיזוי שיטפונות לשטחים עירוניים.

הוועדה לביטחון הפנים): נכון שבשטחים הפתוחים יש שיטפונות, אבל הנזק לבני האדם הוא בעיקר בתוך הערים.

הוועדה לביטחון הפנים): כמובן אותו אסון בנחל צפית שקרה בגלל שיטפון, זה באמת אסון נורא אבל הוא נדיר.

הוועדה לביטחון הפנים): רוב הבעיות שלנו בשיטפונות הם בתוך שטחים עירוניים.

הוועדה לביטחון הפנים): מה שאמרנו בתחילת הדברים שלנו, גם פוגע בתושבים אבל גם גורם להרס עצום של מבנים, של בתים, של אנשים שאין להם לאן לחזור אחרי שיטפון, ואין סיבה, בטח בסכום כזה נמוך, שמשרדי הממשלה לא יתנו לנו פתרון, ואם לא, אנחנו נוודא שיש פתרון לאירוע הזה כדי שהכבאות יוכלו לעבוד ולקבל מידע בזמן ולא לבוא כשיש כבר גופות, בטח לא במקרה של שיטפון שאפשר לחזות אותו ואפשר לדעת אותו מראש.

הוועדה לביטחון הפנים): אני חושבת שאלו שני הדברים העיקריים שצריכים לצאת מהדיון.

הוועדה לביטחון הפנים): אני חייבת הערה אחת.

הוועדה לביטחון הפנים): היה צריך להיות פה מנכ"ל השלטון המקומי.

הוועדה לביטחון הפנים): אגב, אני חושבת שהחבר'ה שם עושים עבודה טובה וראוי לציין אותם, גם את נהריה במיוחד, שנערכת, אבל אני חושבת שבאירוע כזה שאנחנו הולכים, ואנחנו יודעים שיש לנו אסון של אקלים, של מזג אוויר מטורף שהולך להיות כאן, צריך היה לבוא ולשמוע.

הוועדה לביטחון הפנים): אני לא חלילה פוסלת את אותם אנשים שהגיעו ודיברו לעניין, אבל אני חושבת שבאירוע כזה חשוב שבו שתי ועדות מתכנסות יחד, גם לרשויות הצלה וגם לרשויות מקומיות, היינו צריכים לראות כאן יותר נוכחות, ושוב פעם, לא פוגע בעבודה החשובה שנעשית בתוך השלטון המקומי.

הוועדה לביטחון הפנים): כן הייתי חושבת שצריך לעשות חד משמעית גוף מתכלל שירכז את כל עבודת הממשלה.

והגנת הסביבה): תודה רבה מירב, תודה רבה לאה, תודה רבה לכולם.

הוועדה לביטחון הפנים): הישיבה נעולה.

הוועדה לביטחון הפנים): תודה רבה.