ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 58, 2021-11-23 10:14

וליד טאהא: בוקר טוב לכולם, אני מבין גם שהסתדר עם הזום, הנושא, הצעת תקנות למניעת מפגעים סביבתיים (תביעות אזרחיות) (שינוי התוספת לחוק) התשפ"ב 2021 פרוטוקול מס' 58.

וליד טאהא: לירון בבקשה להציג את הנושא.

לירון אדלר: בעצם חוק למניעת מפגעים סביבתיים תביעות אזרחיות מאפשר לעמותות שמנויות בתוספת לחוק להגיש לבית המשפט תובנה, לבקש מבית המשפט להוציא צו, אם יש איזה שהוא מפגע סביבתי, לבקש מבית המשפט להוציא צו שמבקש להימנע מהמעשה שעומד לגרום למפגע הסביבתי או לתקן את המעוות ולהחזיר את המצב לקדומות, בעצם שבית השפט יורה לפעול נגד המפגע הסביבתי הזה, יש כאן בעצם בקשה של עמותת אזרחים למען הסביבה להצטרף להרשימה שנמצאת בחוק כדי שיוכלו בעצם להצטרף לרשימה שנמצאת בחוק כדי שיוכלו בעצם להצטרף לעמותות שיכולות להגיש את התובנות האלה, המטרה היא בעצם לאשר יותר אכיפה אזרחית במקרים שבהם המשרד לא פועל או הרשות המוסמכת לא פועלת אפשר לפעול גם בדרך האזרחית הזאת, המשרד להגנת הסביבה אני מבינה בחן את הבקשה וראה שהיא עומדת באמות המידה של המשרד ואולי כדאי שהמשרד להגנת הסביבה יציג את אמות המידה שהוא בוחן כדי להוסיף עמותות כאלה ואת המידה של העמותה.

וליד טאהא: כן, לפני זה אני אומר שכמובן קיבלתי פנייה מהשרה להגנת הסביבה שמבקשת להוסיף את עמותת אזרחים למען הסביבה לרשימת הגופים הזכאים להגיש תובענה לפי החוק למניעת מפגעים סביבתיים, תביעות אזרחיו ואנחנו נאפשר, מי נציג המשרד איתנו.

וליד טאהא: יש לנו נציג של המשרד בזום?

וליד טאהא: הם היו צריכים להגיע פיזית, הם לא הגיעו?

וליד טאהא: אז יש פה נציגים של העמותה?

וליד טאהא: אז תציגי בבקשה את עצמך לפרוטוקול ותציגי גם את הבקשה להצטרף.

ג'מילה הרדל: עו"ד ג'מילה הרדל וואכים, מנהלת עמותת אזרחים למען הסביבה.

ג'מילה הרדל: אנחנו למעשה הגשנו את הבקשה הזאת לפני כמה שנים והיה עיכוב בגלל חילופי שלטון והתפזרות של הכנסת מספר פעמים, אבל הבקשה שלנו אושרה על ידי הלשכה המשפטית של המשרד להגנת הסביבה לפני שנתיים או שלוש לפחות.

ג'מילה הרדל: הארגון שלנו הוא ארגון יהודי ערבי שפועל מאז שנת 90, 31 שנים בנושאי סביבה בעיקר בגליל ובאזור חיפה ומפרץ חיפה, גם בנושאים ארציים, יוזמות חקיקה והליכים משפטיים בנושאי סביבה, בשנים האחרונות עיקר הפעילות שלנו או חלק מרכזי בפעילות שלנו מתמקדת בחברה הערבית, יש שם כמו שכולנו יודעים ריבוי של מפגעים סביבתיים, שמשפיעים לא רק על הסביבה אלא גם על הבריאות של התושבים, ואנחנו מאפשרים לתושבים להגיש תלונות, אנחנו מטפלים בתלונות שלהם ונותנים להם ליווי מקצועי ומשפטי שמגיע מידי פעם לבתי המשפט נגד גופים מזהמים, ואנחנו חושבים וכך גם המחוקק ראה בזה שהוא מעודד את האכיפה האזרחית, שהאכיפה הזו שנעשית על ידי האזרחים וארגונים חברתיים, היא נדבך חשוב שמשלים את העבודה של הרשויות במיוחד במדינה שיש בה ריבוי של מפגעים סביבתיים ומיעוט אכיפה יחסית של הרשויות, היא תורמת במיצוי הזכות לסביבה בריאה של התושבים במימוש עקרון מזהם משלם, ובהרתעת גופים מזהמים.

ג'מילה הרדל: יש לנו ניסיון ארוך בתחום הזה ואנחנו מבקשים מהוועדה לאשר את הבקשה שלנו.

וליד טאהא: כמובן עבודה מבורכת, השאלה האם אתם מסתפקים רק בלמנוע אפשרויות של זיהום מצד גורמים כלשהם או שיש עבודה מקדימה שמלכתחילה לא יהיה מפגע כזה, אז כמה יש שיתוף פעולה אתכם מהגורמים הרלוונטיים, מהמשרדים הרלוונטיים, כי בחברה הערבית עד עכשיו הנושא הזה הוזנח במשך הרבה מאוד זמן, לא הושקעו מספיק כספים כדי להביא למניעה של מצבים של זיהום, אז כמה אתם חשים שיש שינוי בגישה?

ג'מילה הרדל יואכים: זה שני דברים נפרדים, קודם כל לגבי אופן הפעילות שלנו, הכלי המשפטי בדרך כלל הוא הכלי האחרון, אנחנו לא ממהרים להשתמש בו, לפני זה אנחנו פועלים במספר מישורים, אנחנו אוגדים יחד עם הרשויות המקומיות הערביות במספר דרכים, למשל יש לנו עכשיו תכנית להפעלת כל וועדות איכות הסביבה הסטטוטוריות בתוך הרשויות המקומיות כדי לחזק את נושאי הסביבה והניהול הסביבתי בתוך הרשות המקומית, יש לנו פעילות יחד עם הקהילה, הכשרה של פעילים קהילתיים ופרויקטים קהילתיים מקומיים, אנחנו עוסקים גם בנושאי מדיניות ושינויי החקיקה, והמישור המשפטי הוא כמו שאמרתי, מגיע בדרך כלל כמוצא אחרון נגד גופים שכל הפניות וכל הניסיון לשתף פעולה לא צלח ואנחנו צריכים את העזרה של בית המשפט כדי להשפיע על הגוף המזהם או לזרז את הטיפול בבקשה.

ג'מילה הרדל יואכים: לגבי שינוי, כן אנחנו רואים שינוי מאוד, מאוד מבורך בשנים האחרונות בעיקר בזכות פעילות של ארגונים כמונו וגם במיוחד בחברה הערבית, הנושא כבר ממש הגיע לסדר היום הציבורי, התקשורתי, התקשורת כל הזמן מדברת על זה באופן קבוע, יש מודעות שהולכת וגוברת אצל התושבים והמגמה היא מאוד מבורכת.

ג'מילה הרדל יואכים: עדיין יש מיעוט של ארגוני סביבה שפועלים בתוך החברה הערבית ואני אישית מקווה שעוד ארגונים חברתיים גם ייכנסו לזירה החשובה הזאת שמשפיעה על החיים שלנו היום, לא פחות מכל האיומים הנוספים שיש לנו פה באזור ובמדינה.

וליד טאהא: תודה רבה עו"ד ג'מילה הרדל וואכים, מנהלת אזרחים למען הסביבה.

וליד טאהא: הגיע אלינו גם נציג המשרד להגנת הסביבה, עו"ד אביב שהרבני, יועץ משפטי מחוז תל אביב, אז למה מחוז תל אביב אם כי המבקשים מחוץ צפון?

אביב שהרבני: בחלוקת התפקידים והמשימות בלשכה המשפטית שבמשרד אני מטפל בעצם בבקשות של גופים להתווסף לתוספת לחוק למניעת מפגעים תביעות אזרחיות, אני בודק את הנושא וכמובן שזה מועבר העמדה שלי, חוות הדעת שלי מועברת ליועצת המשפטית שפונה אל השרה.

וליד טאהא: אוקי, אז תל אביב זה לא מחייב אתה עבור כולם?

אביב שהרבני: בדיוק.

וליד טאהא: בבקשה, מה העמדה שלך לגבי הבקשה?

לירון אדלר: אם אתה יכול לפרט את האמות מידה שלכם שאתם בוחנים?

אביב שהרבני: כן.

אביב שהרבני: בשנת 2016 בעצם עיצבה השר אמות מידה, השר להגנת הסביבה דאז, אמות מידה להוספה של גופים ובעצם גם לשינוי של התוספת, לצערנו גם היה מקרה שאנחנו הסרנו, באישור של וועדת הפנים והגנת הסביבה עמותה אחרת שהייתה מופיעה בתוספת לחוק, מכל מקום הוכנו שמונה אמות מידה שלאורן אנחנו בוחנים פנויות ובקשות של עמותות להימנות בתוספת לחוק, בין אמות המידה האלה יש אמות מידה טכניות כמו הוותק של העמותה, מספר החברים בה, הצהרה שהעמותה היא לא מפלגה ולא עוסקת בפעילות פוליטית, אישור ניהול תקין, כל אלה כמובן בדקנו והם מתקיימים ומעבר לכך יש כמה אמות מידה מהותיות שאני חושב שג'מילה קצת פירטה, אחת מהן אני אפרט שזה בעצם אנחנו בוחנים מה היקף הפעילות הסביבתית לרבות הפעילות המשפטית של העמותות שמבקשות להימנות בתוספת ולבקשתנו.

וליד טאהא: מה זאת אומרת, אחד הקריטריונים צריך להיות כמה העמותה פנתה לבתי המשפט כדי לדווח על מפגעים או להתלונן על מפגעים?

אביב שהרבני: לא בדיוק אבל גם, כלומר גם פעילות משפטית, כן אנחנו בוחנים בעצם את היקף הפעילות הסביבתית שלהם, אם זה טיפול בתלונות.

וליד טאהא: אתה אומר שאתם לא בוחנים פעילות מקדימה שתמנע את המפגע אלא אתם הולכים לבית המשפט אחרי שיש מפגע?

אביב שהרבני: לא, גם וגם.

וליד טאהא: לא, לא אני מבין, אני דווקא רוצה לחדד את הסוגייה, כי הפעילות הראשונה מחייבת שיתוף פעולה כספי עם העמותות ולאפשר להם לפעול ולעבוד, כי להגיע לשלב הזה זה הכי פשוט, אבל מה קדם לזה, איך מסייעים להם להתמודד עם הבעיות הקימות ויש לא מעט, להרחיב את התודעה הציבורית, לעזור בפרסום, על כן אני אומר, אלה אמות מידה לא פחות חשובים.

אביב שהרבני: נכון אני מסכים לגמרי, אבל באמת במסגרת אמת המידה הזאת אנחנו בוחנים גם באמת את הפעילות הציבורית שלהם, הסביבתית.

אביב שהרבני: למשל טיפול בתלונות ציבור, לא הליכים משפטיים, ראינו שעמותה בעצם מעודדת אקטיביזם סביבתי, הם הקימו והכשירו, הקימו קבוצות של פעילים ביישובי הצפון.

וליד טאהא: ג'מילה, אנשים משתפים פעולה?

וליד טאהא: פונים?

וליד טאהא: מתלוננים על מפגעים?

ג'מילה הרדל יואכים: מאוד, יותר ממה שאתה מצפה ויש היום למעשה פער מאוד עצום בין הרצון של התושבים לפעול ולשנות.

וליד טאהא: אנשים מחפשים איכות חיים.

ג'מילה הרדל יואכים: כן, לבין היכולת של השלטון המקומי להיענות ולספק את התשתית המתאימה לתושבים.

וליד טאהא: ויש יכולת, את מרגישה שעושים את זה או שהם צריכים עזרה בעניין הזה?

ג'מילה הרדל יואכים: השלטון המקומי?

וליד טאהא: כן.

ג'מילה הרדל יואכים: לא, זה מה שאני אומרת, עדיין יש פער עצום בין מה שהם רוצים ובין מה שהשלטון המקומי.

וליד טאהא: כי למה, זה תלוי ביכולות הכספיות או שזה מצריך תשתית ארגונית?

ג'מילה הרדל יואכים: זה תלוי בהרבה דברים, היה על זה דיון שיזמנו בשבוע שעבר בוועדה לענייני הערבית, יש הרבה מאוד חסמים, התקציב הוא רק אחד מהם אבל בעיקר אין כוח אדם מקצועי למשל ברשויות המקומיות הערביות אין מחלקות סביבה, לפעמים יש איש אחד שהוא תברואן, אין ממש אנשי מקצוע שיכולים היום לפעול כדי לבנות פרויקטים שמותאמים לאסטרטגיות של הממשלה בתחומים הסביבתיים השונים.

וליד טאהא: והגורמים הרלוונטיים, נגיד המשרד להגנת הסביבה מסייע כדי להקים את התשתיות האלה?

ג'מילה הרדל יואכים: מסייע, כמובן התקציבים שמופנים לתחום הזה על ידי הממשלה הם קטנים, יש היום תכנית ממשלתית חדשה שחלק ממנה מופנה לתחום הסביבה, עדיין זה יחסית סכומים קטנים מאוד ביחס לצרכים אבל גם זאת התקדמות משמעותית יחסית.

וליד טאהא: עו"ד אביב, אני אומר את זה כדי דווקא לחזק את הטיעון , כי זה נושא מאוד חשוב ולא כדי להקשות, אז זה נושא שצריך לקבל יותר תשומת לב והתעניינות ותמיכה בכל התחומים, כספית, ארגונית, מבנית, זה בסדר שבאים לבתי המשפט כדי למנוע זיהומים אבל אנחנו צריכים לפעול לכך שלא יהיו מלכתחילה זיהומים ואז אולי לא צריך שאולי יהיה קריטריון של בתי משפט בעניין, תמשיך.

אביב שהרבני: שוב, אני מסכים ובאמת הפתרון של איזון של הליכים משפטיים זה באמת הפתרון האחרון, ואגב לא תמיד גם ההליכים המשפטיים יש בכוחם להביא להסרת המפגע, לפעמים זה גורם להימשכות המפגע עד סיום ההליך שלעיתים נמשך כמה שנים, ועם זאת צריך את השוט הזה גם של ההליכים המשפטיים למי שלא עומד בדרישות הסביבתיות ולמי שגורם למפגעים, ובאמת אני חושב שעיקר הפעילות של העמותה היא לא איזון של ההליכים המשפטיים אלא באמת פעילות קהילתית שהיא אמורה לחזק את התושבים, להגביר את המודעות אצלם כדי שיוכלו להיאבק בעצמם במפגעים שקיימים ולמנוע מפגים עתידיים.

אביב שהרבני: כמו שאמרתי, המן המון תלונות ציבור טופלו על ידי העמותה וראינו גם המון פרסומים ברשתות החברתיות, פרסום של דוחות לגבי מפרץ חיפה למשל, ושוב מבחינת הליכים משפטיים כן חשוב להגיד שהעמותה שותפה להבנתנו ולמיטב ידיעתנו לחמש תביעות ייצוגיות משמעותיות, אחת כנגד שלושים מפעלים מזהמים במפרץ חיפה, השנייה תביעה כנגד רכבת ישראל בגין אירוע של דליפת ברום מאחד הקרונות, עוד תובענה ייצוגית בנושא של מפגעי ריח ובבחינה שערכנו אנחנו חושבים שהעמותה הזאת עוסקת בפעילות סביבתית מאוד, מאוד משמעותית כלומר בהיקף מאוד משמעותי בכל התחומים.

וליד טאהא: תודה רבה עו"ד אביב שהרבני, יועץ משפטי במשרד להגנת הסביבה.

וליד טאהא: איתנו גם נציגת משרד המשפטים נכון?

וליד טאהא: אז עו"ד אילת פלדמן, ייעוץ וחקיקה משרד המשפטים בבקשה.

אילת פלדמן: אני נציגת משרד המשפטים, התקנות הובאו אלינו ואושרו ואין לי מה להוסיף על מה שאמר נציג המשרד להגנת הסביבה.

וליד טאהא: אני רוצה לעבור לזום ליהודה סיסו, יו"ר פורום מנכ"לי תאגידי המים והביוב, מבקש רשות דיבור, יהודה אתה איתנו?

יהודה סיסו: אני אתכם שומעים אותי?

וליד טאהא: אנחנו שומעים אותך ובוא נשמע את דעתך בעניין הזה, אני מקווה שהבקשה לא מבהילה אותך.

יהודה סיסו: אני לא נבהל משום דבר, אנחנו מברכים על כל גוף שמשפר את מערכת הסביבה וכל גוף שעושה פעילות על מנת לקדם נושאים סביבתיים.

יהודה סיסו: אבל גם עו"ד אביב ציין קודם וחשוב מאוד להיזהר, שאנחנו נותנים סמכויות אכיפה לגופים אזרחיים, צריך לעשות את זה מאוד, מאוד בזהירות והוא ציין דוגמא של עמותה בשנת 2016 שבאמת השר להגנת הסביבה, עמותה בשם מלרז, שחוץ מלפנות לתאגידים ולקחת מהם מבדקים שעשו למפעלים במסגרת חוק חופש המידע, לקחו ותבעו את המפעלים על אותם מסמכים שאנחנו העברנו להם במסגרת חוק חופש המידע, צריך מאוד מאוד להיזהר כשנותנים סמכויות אכיפה לגוף אזרחי.

יהודה סיסו: אני לא אומר, הגוף הזה ראוי לחלוטין, עושה רושם שהם עושים פעילות מצוינת, אני גם קראתי חומר, אני אומר שסמכויות אכיפה זה לא דבר שצריך לקחת אותו ומיד לאפשר אותו לכל אחד ואחד אלא צריך לעשות, אני לא רואה שום בעיה שגוף סביבתי פונה למשרד להגנת הסביבה או למשטרה הירוקה או לגופים אחרים ומפנה את תשומת ליבם ואפשר להפעיל סמכויות אכיפה של המשרד.

יהודה סיסו: לא צריך באופן אוטומטי להכניס גופים אזרחיים לאכיפה, זה נשמע לי..

יהודה סיסו: יכול להוביל לאירועים כמו שקרה בזמנו עם המלרז.

וליד טאהא: אתה יכול לספר לנו יהודה מה אתם עושים בתאגידי המים והביוב כדי שאתם לא תהוו מפגע לסביבה, חוץ מההערה שלך על כך שלא צריך לתת לגורם אזרחי סמכויות אכיפה, אז מה אתה עושה בתחום התפקיד שלך בכדי להבטיח שמהפורום שלכם מהתאגיד שלכם האוכלוסייה לא תקבל זיהומים ומחלות?

יהודה סיסו: אתה מוזמן להגיע לביקור אצלי ואני אראה לך בדיוק מה אנחנו עושים, עושים המון פעילות.

יהודה סיסו: ביטול תחנות שאיפה לביוב שמהוות מפגע במקום שזה אפשרי, בקרות על מערכות שאיבה, עושים המון פעילות סביבתית כולל דרך אגב פעילות חינוך שאנחנו עושים.

יהודה סיסו: אנחנו ממנים פעילות חינוך בבתי ספר, בכל בתי הספר אצלנו בתאגיד שלי לפחות אבל לא רק שלי, על מנת לקדם נושאים סביבתיים.

וליד טאהא: אתה יו"ר פורום מנכ"לים על כן שאלתי אותך שאלה כללית, לא על התאגיד שלך.

יהודה סיסו: אני אומר את זה כפורום מנכ"לים, מרבית התאגידים אצלנו בפורום הם מעורבים את זה, מי יותר, מי פחות.

וליד טאהא: אתה יכול לסמוך את ידיך על כל מה שהם עושים?

וליד טאהא: הכל נעשה שם ורוד?

וליד טאהא: כי אני יודע על בעיות בכל זאת בנושא.

יהודה סיסו: תראה אני לא אומר שכל התאגידים פועלים אותו דבר, כמו שלא כל הרשויות המקומיות פועלות אותו דבר, כל אחד עושה, מי עושה יותר ומי עושה פחות אבל פעילות נעשית ונעשית הרבה ואתם מוזמנים לראות אותה, אנחנו פה מדברים על שני דברים שונים, זה בסדר לאכוף אנחנו לא אומרים שאסור לעשות אכיפה נהפוך הוא, אני בקשר מצוין עם כל משרדי הגנת הסביבה, אצלי זה שני גופים, מחוז צפון ומחוז חיפה, וזה בסדר לאכוף בקשר מצוין איתי בשגרה ואני מרגיש גם שחלק מהפעילות שלהם זה פעילות שלי לצורך העניין, אבל עדיין לא על זה אנחנו מדברים, כל גוף שמצטרף בתור גוף שתפקידו לבוא ולהתריע ולמשוך בשרוול ולחנך הוא גוף חשוב, סמכויות אכיפה אני חושב צריכים להיות אצל הרגולטור ולא לחלק אותם בצורה קלה לגופים אזרחיים.

וליד טאהא: אוקי, תודה יהודה סיסו, יו"ר פורום מנכ"לי תאגידי המים והביוב.

וליד טאהא: לירון מהיועץ המשפטי מבקשת להעיר על מה שאמר יהודה?

לירון אדלר: כן, שבמסגרת החוק יש פה כן איזה שהוא איזון שבסופו של דבר כן מבקשים מהגופים האלה, הגופים האזרחיים לפנות קודם כל לרשות ולגורם המפגע לפני שהם פועלים מול בתי המשפט כדי שבאמת גם הרשות תוכל לבדוק את הדברים לפני שהדברים נעשים.

וליד טאהא: ברור, בית משפט זה סוף התהליך.

לירון אדלר: כן, כן אבל אני אומרת, גם אם יש כאן חובה, זאת אומרת זה לא מיידית הם יכולים להשתמש בסמכות שלהם להגיש תובענה, הם צריכים קודם כל לפנות לרשות המוסמכת.

וליד טאהא: תודה לירון, תודה גם לך יהודה.

וליד טאהא: אני רוצה לעבור לעו"ד יוסף אקרמן, סמנכ"ל הפורום לישראל ירוקה, בבקשה.

יוסף אקרמן: שלום וברכה, ראשית אני רוצה לברך את הכוונה לצרף עוד גופים לחוק הזה, אני חושב שלתת כלים בידי גופים אזרחיים בתחום הזה זה מצב אקוטי ואני גם אסביר, אנחנו מנהלים כבר תקופה ארוכה הליכים נגד מפגעים, מפגעים גדולים, מפעלי בטון, מחצבות, מזהמים כאלה ואחרים, היום בבוקר ממש בדקות האלה מתנהל הליך משפטי בבית המשפט המחוזי בלוד בתיק שאנחנו מלווים אותו נגד מפגע, נגד מפעל גדול, ואנחנו רואים שהמדינה לצערנו לא פועלת מספיק, אני אומר את זה בצער רב, הוועדות המקומיות הרבה פעמים, העיריות, הם נותנים אישורים גם במקומות שלא צריך לתת אישורים, גם כשהזיהום הוא ברור, גם כשהעמדות לפעמים של המשרד לאיכות הסביבה ברורה בנושא הזה.

וליד טאהא: הם נותנים אישור איפה שלא צריך זה נושא אחר, מבחינת מפגעים זה ברור, אבל להיכנס לזה אם נותנים כן או לא ואיפה כן זה דיון ראוי אבל זה לא הנושא עכשיו.

יוסף אקרמן: אני אנסה לחדד, גם כשהם לא נותנים אישורים, וגם כשפונים אליהם על הליכים מאוד ארוכים לאורך תקופה מאוד ארוכה אנחנו לא רואים שהם פועלים מספיק לאכיפה.

יוסף אקרמן: יש גופים יותר טובים, יש גופים פחות טובים אני לא רוצה להיכנס לזה, אבל אני חושב שלתת כלים בידי דווקא גופים אזרחיים, שזה עמותות שבאמת פועלות למען הסביבה, אני חושב שזה חשוב מאוד, זה הליך מתבקש, אני חושב שדווקא במגזר הערבי זה עוד יותר חשוב, אנחנו רואים שיש שם פגיעה מאוד קשה באיכות סביבה ואני חושב שזה יהיה מצוין לתת כלים ליידי העמותות, ואני רוצה לברך את הוועדה על זה ואני חושב שאולי גם כדאי להגדיל את המעגל לעוד עמותות ולעוד גופים כדי לתת עוד פעם כלים אזרחיים בתקווה שזה יעזור, אני כן חושב שחשוב להגיד, שחשוב שיהיה פיקוח על העבודה ולראות שגופים שלא מנצלים את הכלי שיש להם בצורה טובה אולי לקחת להם את זה אחרי חמש שנים או עשר שנים וגופים נוספים לתת להם אישורים, תודה.

וליד טאהא: תודה רבה גם לך.

וליד טאהא: אני רוצה לתת זכות דיבור לגיתית וייסבלום מהחברה להגנת הטבע בבקשה.

גיתית וייסבלום: אני מצטרפת לדברים ולברכות, אנחנו רואים במהלך השנים שהתוספת של ארגונים סביבתיים לאכיפה אזרחית היא מאוד, מאוד משמעותית כי באמת המדינה לא תמיד מצליחה לעשות את זה בעצמה וזה שהגופים מצטרפים, אני לא הייתי קוראת לזה אכיפה אלא יותר לסמן שמשהו לא בסדר גם בפני בתי המשפט, אני חושבת שזה משהו מאוד, מאוד חשוב וזו התפתחות חשובה בנושא הסביבתי בישראל, אני חושבת שזה היה אפילו קצת מגוחך, לא אגיד מגוחך אבל זה היה מאוד מוזה האמירות מטעם תאגידי המים והביוב, שאנחנו רואים שיש..

וליד טאהא: אני דאגתי לנהל אתו שיח אז תתמקדי.

גיתית וייסבלום: כן חשוב לי להגיד, כי נושא המכלים בישראל הוא במצב על הפנים ממש מצב בהתדרדרות כל הזמן ולצערנו המדינה לא מטפלת בזה ויש כל הזמן עוד ארגונים שנכנסים לזה, אנחנו עושים את זה בצור השל הידברות מול הרשויות, בחינוך, אבל לצערנו זה לא מספיק.

גיתית וייסבלום: כפי שעו"ד לירון אמרה אנחנו הרבה פעמים לא מגיעים לבית המשפט, אנחנו יכולים לשלוח התראות מתוקף החוק הזה, אנחנו גם כן גוף שיכול מתוקף החוק הזה להגיש התראות ועתירות לבית המשפט וזה מה שאנחנו עושים והרבה פעמים זה מסתיים בשלב הזה, זאת אומרת היכולת שלנו להגיש אפילו התראות הן עוזרות לנו לקיים איזה שהוא הליך של פתרון לנושא הסביבתי.

גיתית וייסבלום: אני מצטרפת לקריאה להוסיף עוד גופים וזה משהו שצריך לעבוד דרך המשרד ודרך פיקוח, אני לא הייתי מגבילה בזמן, כי לפעמים יש תהליכים שלוקחים יותר זמן, פחות זמן, זה לא מפריע לאף אחד שיש גופים שנמצאים ברשימה שיכולים להגיש תביעות אבל זה לא אומר שלא צריך להוסיף עוד גופים כאלה, תודה.

וליד טאהא: תודה רבה.

וליד טאהא: ממרכז השלטון המקומי יש לנו מישהו פה?

וליד טאהא: אולי בזום?

וליד טאהא: אני רוצה דווקא את היועצת הסביבתית, קרנית גולדווסר, היא איתנו בזום?

קרנית גולדווסר: כן, כן בזום איתכם.

וליד טאהא: כן בבקשה קרנית, מרכז השלטון המקומי, יועצת סביבתית, מה את אומרת על מה ששמעת גם כאן בוועדה מהנציגים וגם מה שאמר יהודה סיסו מתאגידי המים?

קרנית גולדווסר: תאגידי המים זה משהו שאני פחות עוסקת בו אז אני מעדיפה לא להתייחס אליו, זה מטופל אצלנו במקום אחר.

וליד טאהא: תאגידי המים והסביבה.

קרנית גולדווסר: נכון.

קרנית גולדווסר: לגבי הנושא שאנחנו דנים בו, אז אנחנו חושבים שאפשרות כמה שיותר לשמור על הסביבה זה משהו שאנחנו שמחים לו, אנחנו בהחלט בסיורים שלנו רואים בשטחים הפתוחים את הזוהמה, את הטינופת, את הקושי הרב באכיפה, גם כי אין מספיק לבקש או להפנות תקלות או בעיות לגורמי אכיפה של המשרד, משטרה ירוקה וכו', אנחנו מכירים גם מדיונים קודמים את הקושי לעשות את זה, מתקשים מאוד בקבלת היכולת לפקח ואנחנו שמחים מאוד ומברכים שיש ארגונים נוספים שיכולים לסייע בפיקוח ובתקווה שבאמת יהיה לזה המשך ואכן הסביבה תהיה נקייה וטובה יותר.

וליד טאהא: תודה רבה לך.

וליד טאהא: מרשות הטבע והגנים נמצאת איתנו קרן שחר ניר, מתמחה בלשכה המשפטית, בבקשה.

קרן שחר ניר: תודה, האמת שכרגע אין לי מה להוסיף, אין לרשות הטבע והגנים התנגדות להוספה ותודה.

קרן שחר ניר: בגדול רשות הטבע והגנים בעד שמירה על הסביבה והעמותה נראית רצינית ואין לי משהו מיוחד.

וליד טאהא: אני רוצה להודות לך, קרן שחר, רשות הטבע והגנים.

וליד טאהא: פה באולם אין לנו חוץ מחבר הכנסת מוסי רז שאני בינתיים משאיר אותו לסוף יש לנו עוד מישהו שמבקש רשות דיבור, להוסיף משהו, לגרוע משהו, להתנגד למשהו, לתמוך במשהו?

וליד טאהא: בזום יש לנו מישהו שלא נתנו לו זכות דיבור?

וליד טאהא: אין לנו.

וליד טאהא: חבר הכנסת מוסי רז, בוא נראה מה העמדה שלך לסביבה, האם היא שונה מעמדת השרה שלנו?

מוסי רז: אז אני רוצה להגיד אדוני היו"ר, אני מכיר את העמותה היטב שנים רבות וגם מכיר את עוה"ד ג'מילה הרדל, ואני חושב שההוספה שלהם לחוק הזה היא חובה ביותר, חבל שלא הייתה קודם אבל טוב שקוראת עכשיו, אני חושב שיש אולי עוד עמותות שאפשר להוסיף בעתיד לחוק ואולי אני גם אביא הצעה בעניין הזה, אז אני תומך כמובן.

וליד טאהא: תודה רבה חבר הכנסת מוסי רז.

וליד טאהא: לירון את רוצה להקריא?

לירון אדלר: אני אקריא את התקנות.

לירון אדלר: תקנות למניעת מפגעים סביבתיים (תביעות אזרחיות) (שינוי התוספת לחוק), התשפ"ב- 2021, בתוקף סמכותי לפי סעיף 6 ב' לחוק למניעת מפגעים סביבתיים (תביעות אזרחיות) תשנ"ב- 1992 להלן החוק ובאישור וועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת, אני מתקינה תקנות אלה.

לירון אדלר: 1.

לירון אדלר: שינוי התוספת לחוק והתוספת לחוק אחרי 11 יבוא 12, אזרחים למען הסביבה.

לירון אדלר: 2 תחילת החלתן של תקנות אלה שלושים ימים מיום פרסומם.

וליד טאהא: הצבעה

וליד טאהא: מי בעד אישור התקנות, מי נגד, מי נמנע?

וליד טאהא: התקנות עברו בוועדה.

וליד טאהא: אני רוצה להודות לכולכם, תודה רבה.