הוועדה המיוחדת לענייני התמכרויות, סמים ואתגרי הצעירים בישראל, כנסת 24, פרוטוקול מספר 13, 2021-11-23 10:00

רם שפע: בוקר טוב.

רם שפע: שלום לכולם.

רם שפע: ברוכים הבאים גם לכל מי שאיתנו בזום.

רם שפע: תודה רבה למי שמכבד אותנו בנוכחותו וגם למי שבזום, אנחנו מתחילים באיחור קליל, נאלצתי להיות בוועדת הכנסת, אבל הנה אנחנו פה.

רם שפע: אנחנו בעצם אחרי תקופה ארוכה שרצינו לדון בסוגיית ייצוא הקנאביס אחרי כמה דיונים שעשינו פה בהקשרים רחבים יותר של הקנאביס, היום התכנסנו כדי לדון בסוגיית הייצוא, שכמובן משליכה על הרבה מאד דברים.

רם שפע: וכמו שאני אומר בכל הזדמנות שקשורה לדיונים על הקנאביס, זה הכל נוגע בהכל.

רם שפע: ההפרדות שאנחנו עושים בדיונים או בחקיקות או בדיווחים התקשורתיים, הן במובן מסוים בעיניי גובלות, כי כל הסוגיות נוגעות אחת בשנייה.

רם שפע: זה נכון גם על האופן שבו משרדי הממשלה צריכים לגעת בדברים, וזה נכון גם עלינו כמחוקקים.

רם שפע: יצא לי השבוע, ואני שמח על כך, כי כך דיונים בכנסת אמורים להתנהל, שלקראת הדיון שוחחתי כמעט עם כל המשרדים הרלוונטיים וגם עם כל הגופים בשטח, התעשיינים, כל מי שהנושא נוגע לו, ואני שמח על כך מאד.

רם שפע: יש פערים גדולים בין מה שאני שומע מנציגי הממשלה לבין השטח, זה בסדר, זה תפקידה של הכנסת, לנסות לעמוד על הפערים האלה ולראות לרגע איפה האמת, היא תמיד אמורפית וזה בסדר, אבל אנחנו צריכים לגלות אותה כי בסופו של דבר המטרה, ודאי כרגע, בהיבט של המטופלים והמטופלות, יש לנו 100 אלף אזרחים שצריכים לקבל מאיתנו כנציגי הציבור שירות טוב יותר, מחיר טוב יותר, זנים טובים יותר, שירות טוב יותר.

רם שפע: אבל בשביל זה גם המגדלים וגם המשווקים צריכים שיהיו להם תנאים טובים יותר, אמצעים טובים יותר, רגולציה מותאמת יותר, הכל בא ביחד.

רם שפע: והדבר הזה כרגע, יש עבודה גדולה במשרד הבריאות כבר הרבה שנים, יש אנשים שעושים עבודת קודש כדי לגרום לזה לקרות, ועדיין אנחנו צריכים לשפר את המציאות, אני חושב שעל זה כולנו צריכים להסכים.

רם שפע: ועוד בכלל לא התחלתי לדבר על כל מה שקשור לייצוא ולמתח הגדול שיש בין מה שקורה לישראל לבין מה שקורה באירופה, ובעקבות זאת גם היתה החלטת ממשלה שהוצמדה להחלטות שהיו בליל התקציב בסופו של דבר, בקריאה הראשונה.

רם שפע: זה לא משהו שהגיע לפה, הרבה שאלו אותי זה לא היה חלק מחוק ההסדרים, אלא החלטת ממשלה במסגרת הסמכות של הממשלה לקבל החלטות שלא היו קשורות לחוק ההסדרים, אבל כמובן יש לזה משמעויות אחרות שהיום אנחנו נדון בהן.

רם שפע: רצינו שמנכ"ל משרד הכלכלה יהיה פה, אני מבין שנבצר ממנו, גם זה קורה.

רם שפע: אבל אנחנו שמחים שאת פה, ונציגים נוספים של המשרד - מיכל נידם וקסמן, מנהלת אגף סיוע לתעשייה, בבקשה, יש לכם גם מצגת.

רם שפע: אני רק אגיד לפני שאני נותן לך את זכות הדיבור, אנחנו ננסה לעשות איזון בין מי שפה לבין מי שבזום, כדי שלא יהיו קודם כל המשרדים ואז כל הציבור, אלא מן פינג-פונג שכזה.

רם שפע: בבקשה.

מיכל נידם וקסמן: בוקר טוב, אדוני היו"ר.

מיכל נידם וקסמן: בוקר טוב לכולם.

מיכל נידם וקסמן: שמי מיכל נידם וקסמן, מנהלת אגף כלי סיוע לתעשייה במשרד הכלכלה.

מיכל נידם וקסמן: היום אנחנו נתמקד בנושא ייצוא קנאביס רפואי, משהו שאנחנו מתעסקים בו כבר לא מעט שנים ומקדמים אותו.

מיכל נידם וקסמן: אז נדבר על סדר היום.

מיכל נידם וקסמן: אז אנחנו נדבר בעצם קודם כל על החשיבות והפוטנציאל הכלכלי של תעשיית הקנאביס הרפואי בישראל, פעילות משרד הכלכלה והתעשייה במסגרת הקידום והייצוא, וחסמים שעדיין קיימים כיום בפני תעשיית הקנאביס הרפואי.

מיכל נידם וקסמן: אז קודם כל ישראל, זה אנחנו יודעים, היא מהמדינות המובילות בייצור, מחקר ופיתוח כבר מאז שנות השישים, יעיד פה יובל לנדשפט.

מיכל נידם וקסמן: בעצם פרופ' משולם בשנות השישים שפיתח את התחום הזה, ואנחנו מהמובילים בעולם בכל מה שקשור לקנאביס רפואי.

מיכל נידם וקסמן: היום תעשיית הקנאביס המקומית צומחת בכ- 30% מדי שנה, עם היקף מכירות שנתי של למעלה מ- 700 מיליון ש"ח ל- 2020, לפי נתוני אגף התקציבים באוצר.

מיכל נידם וקסמן: הפוטנציאל הכלכלי, ופה אנחנו מאד שמרנים, של התעשייה בישראל מוערך בלמעלה מ-2 מיליארד דולר בשנה.

מיכל נידם וקסמן: וכבר היום פוטנציאל הייצור של תעשיית הקנאביס גדולה משמעותית, אנחנו מדברים על בין 200 ל- 250 אחוז יותר מהצריכה המקומית.

מיכל נידם וקסמן: במסגרת הפעילות שלנו, של משרד הכלכלה והתעשייה בתחום הקנאביס הרפואי, אנחנו מרכזים ומנהלים את הוועדה הבין משרדית לייצוא קנאביס רפואי.

מיכל נידם וקסמן: משתתפים בוועדה נציגי המשרדים: בריאות, אוצר, בטחון פנים, משפטים וחקלאות, וכן נציגים מטעם המשטרה.

מיכל נידם וקסמן: בעצם מטרת הוועדה היא להציף בפני חברי הוועדה את כל החסמים שקיימים כיום בשוק, לתת סטטוס מצב ולתת גם המלצות לוועדה איפה אנחנו יכולים לקדם את הייצוא.

מיכל נידם וקסמן: כמובן שאנחנו ניזונים מהפידבק והשיח השוטף שאנחנו מנהלים עם חברות הקנאביס הרפואי - התעשייה.

מיכל נידם וקסמן: הובלנו יחד עם שותפינו, המשרדים השונים – משרד האוצר, הבריאות וכל יתר המשרדים תיקון בהחלטת ממשלה 4490, במסגרת חוק ההסדרים.

מיכל נידם וקסמן: תכף אני גם אתמקד בזה וארחיב על הנושא כי זה חשוב.

מיכל נידם וקסמן: ואנחנו מנהלים בתוך מנהל סחר חוץ, יחד עם משרד הבריאות, מגעים בילטרליים עם מדינות אירופאיות לצורך קידום הכרה בתקינה הישראלית הקיימת כיום.

רם שפע: את יכולה להגיד כמה מילים על השיח הזה?

רם שפע: עם מי?

מיכל נידם וקסמן: ודאי.

מיכל נידם וקסמן: אנחנו התחלנו בשיח עם הגרמנים.

מיכל נידם וקסמן: הגרמנים הוגדרו על ידי הרבה מאד חברות כשוק יעד מרכזי לכל נושא הקנאביס הרפואי, ולכן התחלנו שיח עם הרגולטור הגרמני שהראה נכונות להגיע לישראל עם משלחת של כל הגורמים הרלוונטיים עבור התעשייה, ולמעשה לבחון: לראות את המפעלים, להגיע אליהם ולראות את אופן הייצוא ולעשות מה שנקרא משלחת Joint inspection יחד עם משרד הבריאות, ולראות איך אפשר יהיה לקדם את ההכרה בתקן או לעשות את התיקונים הנדרשים בשביל שהתקן יהיה מוכר בגרמניה.

מיכל נידם וקסמן: ואנחנו מניחים שאם הוא יהיה מוכר בגרמניה, אז יהיה הרבה יותר קל לחברות אחר כך בכל יתר השווקים האירופאיים.

מיכל נידם וקסמן: קצת על תיקון החלטת הממשלה מאוגוסט 2021 במסגרת חוק ההסדרים - - -

רם שפע: רגע, סליחה שאני קוטע אותך, אבל זה יקרה עוד הרבה.

רם שפע: יש גם שיח עם שאר המדינות?

רם שפע: או שאתם רוצים רגע להתבסס על הגרמנים ורק אחר כך לפנות לשאר?

רם שפע: כי הרי אנחנו יודעים שאפשר לדבר עם עוד במקביל.

מיכל נידם וקסמן: אז פנינו לעוד במקביל, ואנחנו בוחנים את השטח.

מיכל נידם וקסמן: הפוטנציאל הכי גדול כרגע זה הגורם הגרמני שמתקדם, אבל בהחלט פנינו גם לצרפתים, פנינו לאנגלים, להולנדים, היה שיח עם כמה מדינות אחרות, ואנחנו בודקים את האפשרות איתם, אבל גרמניה סומנה כשוק יעד מרכזי באירופה, ואנחנו כאמור מאמינים שאם בגרמניה נצליח לקבל את ההכרה, זה כבר יפרוץ דרך.

מיכל נידם וקסמן: בסוף אנחנו פועלים על פי תקן אחיד לאירופה: EU GMP - European Union GMP, ואם החברות תקבלנה אותו מהגורם הגרמני אז כנראה שגם יתר המדינות יכירו בו.

מיכל נידם וקסמן: אז בתיקון החלטת ממשלה 4490, השינויים המשמעותיים שעשינו למעשה, בנוסף לצורך העניין מה שהיה ניתן לייצא עד עכשיו שהם מוצרים שמאושרים למפעלים בישראל, שזה בעצם תפרחות ושמנים, ניתן כעת לייצא גם חומרי גלם של קנאביס רפואי, תפרחות בצובר ושמנים מהולים ולא מהולים, זה שינוי מאד משמעותי.

מיכל נידם וקסמן: תיקון משמעותי עבור החברות.

מיכל נידם וקסמן: חומר צמחי הניתן לריווי, זה בעיקר משמעותי עבור חברות הזרעים אבל גם כאן יש לנו פוטנציאל כלכלי לא מבוטל, ומוצרים שעדיין לא אושרו לשיווק למטופלים בישראל, בכפוף לתנאים שהוגדרו בהחלטת הממשלה.

רם שפע: אני מתלבט אם לפתוח את זה עכשיו או לא, אבל מה הם המוצרים?

רם שפע: למה הם לא אושרו?

רם שפע: אפשר לדבר על זה אחר כך אם את רוצה, אבל זה כמובן נושא כבד, וגם משרד הבריאות כמובן יתייחס לזה.

מיכל נידם וקסמן: בסדר גמור.

מיכל נידם וקסמן: אבל שוב אני אומרת, התיקון הזה רלוונטי בעיקר למי שכבר יכול לייצא, ופה אני מגיעה לחסמים שזה השקף הבא.

מיכל נידם וקסמן: כרגע, נכון להיום, במידה ויש בישראל תקן שהוא ייחודי לקנאביס אבל הוא עדיין לא מוכר על ידי רוב מדינות העולם, ה- .

מיכל נידם וקסמן: IMC GMP החברות לא יכולות לייצא, זה בעצם חסם מרכזי.

מיכל נידם וקסמן: דיברתי קצת על הפעילות שלנו אל מול הרגולטורים, אבל אין ספק שכל התיקון שעשינו, הוא משמעותי למי שכבר יש לו את התקן האירופאי ויוכל לייצא.

מיכל נידם וקסמן: אנחנו שומעים לגבי הרגולציה, הרגולציה לא פשוטה בתחום הזה, לגבי אישור עובדים, בדיקות מרובות, ועוד כמה נושאים שעלו מקרב החברות בהקשר של הרגולציה.

מיכל נידם וקסמן: עוד נושא שעומד על הפרק הוא החרגת מוצרי קנאביס שיש להם אחוז THC, שזה החומר הממכר, הנמוך מ- 0.2% מפקודת הסמים המסוכנים.

רם שפע: מאיפה ה- 0.2 מגיע?

מיכל נידם וקסמן: זה משהו מתוך הרמות המקובלות בעולם.

מיכל נידם וקסמן: בהרבה מאד מדינות, גם באירופה וארה"ב, אומרים שמוחרג ה- ,CBD אבל בעצם מוחרג האחוז הזה של THC מפקודת הסמים המסוכנים.

מיכל נידם וקסמן: ואנחנו מאמינים שיש פה פוטנציאל לתעשייה שמבוססת על ה- CBD, שהוא לא החומר הממכר בקנאביס הרפואי, גם לתעשיית המזון, תוספי מזון - - -

רם שפע: אבל רק את צריכה להגיד, נראה לי שלא כולם יודעים את זה, ה- CBD נמצא בכל מקום כמעט, בכל תעשייה, בצורה מאד מאד רחבה והוא עדיין בעצם לא מוחרג מפקודת הסמים המסוכנים, וזה משהו שכולנו מבינים שהוא - - -

יובל לנדשפט: ה- CBD הוא לא סם מסוכן.

רם שפע: אני יודע, לכן אני מסביר שרוב הציבור לא מבין את ההקשר וההבדל בין ה- THC וההשפעות הפסיכו-אקטיביות שלו לשאר החומרים, ויש בלבול הרבה פעמים.

מיכל נידם וקסמן: אנחנו יודעים להעריך לפי Deloitte מ-2020 שהפוטנציאל של תעשיית ה- CBD עומד על 300 עד 475 מיליון דולר תוך 5 שנים, אם אנחנו נפתח את התעשייה הזו.

מיכל נידם וקסמן: אני כן אומרת שגם שרת הכלכלה וגם מנכ"ל משרד הכלכלה רתומים לגמרי לקידום הנושא הזה ואנחנו גם עובדים מול השותפים שלנו כדי לנסות באמת לפתור את כל הנושאים.

מיכל נידם וקסמן: תודה.

רם שפע: אמנם עצרתי לשאול הרבה שאלות, אבל חשוב לעצור ולהגיד שבהחלט שרת הכלכלה והמנכ"ל רתומים מאד ולמעשה הובילו שינוי משמעותי, צריך להגיד.

רם שפע: נכון, עוד יש כברת דרך אבל יש פה שינוי גישה משמעותי שכבר מזמן אני חושב שהיינו צריכים להיות בו.

רם שפע: הבנה של הצורך, גם בהיבטים הכלכליים אבל גם זה מייצר פתרונות או שיפור מציאות, גם בהיבטים שלא קשורים רק לכסף.

רם שפע: אז בהקשר הזה יישר כוח, תמסרי להם ממני.

רם שפע: מה שנעשה עכשיו, לפני שנשמע את שאר המשרדים, נעבור רגע לזום.

רם שפע: אני מבין שיש גם מצגת של התאחדות התעשיינים.

רם שפע: יעל שכטר, בבקשה.

יעל שכטר-סיטמן: תודה רבה.

יעל שכטר-סיטמן: אני יעל, אני מנהלת את תחום הקנאביס הרפואי בהתאחדות התעשיינים.

יעל שכטר-סיטמן: המון תודה אדוני היו"ר על ההזדמנות, אנחנו באמת מודים לך על הרצון הטוב לפתור את הסוגיות של הקנאביס, ואנחנו מקווים לדיון המשך כדי שנוכל להביא את התובנות לשולחן.

יעל שכטר-סיטמן: אז אנחנו הכנו מצגת כדי להראות את החסמים בעניין הייצוא, שבעצם אם הם ייעלמו זה יפתח את השוק לייצוא, יסייע לתעשייה, לכלכלה.

יעל שכטר-סיטמן: נציגי התעשייה שנמצאים כאן יוכלו כמובן להשלים אם אני אחסיר משהו, אז בואו רגע נעבור לשקף 5 כי אני לא רוצה להלאות אתכם בדברים, וננסה להיות ממוקדים.

יעל שכטר-סיטמן: אז בעוד שהתקינה עבור הקנאביס מחמירה כמו עבור תרופות, אין לקנאביס הגדרה של תרופה בישראל, אלא פשוט סם מסוכן.

יעל שכטר-סיטמן: בעצם בתעשיית התרופות יש הרבה מאד תרופות מסוכנות - יש תרופות פסיכיאטריות, תרופות אופיאטיות, אבל הקנאביס עצמו הוא תרופה ממקור צמחי וכך הוא גם צריך להיות מוגדר, כמו שבעצם נעשה באירופה.

יעל שכטר-סיטמן: זה הבסיס הראשון לכל הבעיות - למה יש לקנאביס תקינה כמו של תרופה, אבל הוא לא מוכר כתרופה?

יעל שכטר-סיטמן: בואו נעבור לשקף 7 שיבהיר את הבסיס השני לכל הבעיות, זה בעצם התקן הישראלי הייחודי, שדרך אגב הוא עשה מהפכה מאד גדולה בישראל.

יעל שכטר-סיטמן: בזכות יובל מהיק"ר מאה אלף מטופלים זכו לקנאביס רפואי שסייע להם, אז באמת מגיע שאפו גדול ליובל על זה.

יעל שכטר-סיטמן: אבל בנושא של התעשייה אנחנו הולכים אחורה, זה יוצר בעצם חסם לצמיחה של התעשייה.

יעל שכטר-סיטמן: התקינה הישראלית לא מוכרת בשום מקום בעולם ולכן הייצוא בעצם לא מתאפשר.

יעל שכטר-סיטמן: כמובן חשוב להזכיר את תקן ה- GMP לתרופות בישראל, של אגף הרוקחות, שהוא כן מוכר באירופה בגלל ההכרה ההדדית, אך לא מוכר בקנאביס וזה היה פותר את הסוגייה הזאת לחלוטין.

יעל שכטר-סיטמן: מה שקורה עכשיו זה שבעצם החברות מנסות להביא את המדינות הזרות לביקורת במפעלים כדי לקבל EU GMP.

יעל שכטר-סיטמן: זה תהליך מסורבל בפני עצמו וגם ממש לא הגיוני.

יעל שכטר-סיטמן: איפה נשמע מצב כזה, שמפעל ישראלי צריך ללכת למדינה זרה כדי לקבל את האפשרות לשווק בחו"ל?

רם שפע: זאת מציאות שקורית עכשיו?

יעל שכטר-סיטמן: כן, כי אין להם שום דרך לייצא.

יעל שכטר-סיטמן: אין להם אישור EU GMP ה- IMC GMP לא מוכר בחו"ל, זו הדרך היחידה שלהם לאפשר ייצוא – להביא ביקורת זרה למפעל שלהם.

יעל שכטר-סיטמן: ובהזדמנות זו אני רוצה אגב לציין לטובה את משרד הכלכלה ואת מיכל בפרט שפועלים רבות, עובדים מאד קשה ומנסים לסייע בנושא הייצוא.

יעל שכטר-סיטמן: היוזמה של משרד הכלכלה ליזום שיח עם מדינות ספציפיות כמו גרמניה היא נהדרת ומבורכת, אבל יש כמה דברים נוספים שבאמת צריך לבדוק.

יעל שכטר-סיטמן: גם קודם כל לאפשר את אימוץ התקן האירופאי של הרבל מדיסיין עבור הרגולציה בישראל, וכך בעצם לסלול את הדרך להכרה הדדית מהירה יותר, וגם מהצד השני לפעול מול כל מדינות אירופה שבהן קיימת רגולציה על קנאביס, לא רק גרמניה, כדי שיהיה הסכם מול האיחוד האירופי, יש מדינות רבות: אנגליה, איטליה, פולין, דנמרק, שוויץ, צ'כיה, פורטוגל, צרפת.

יעל שכטר-סיטמן: אז באמת, הרעיון של מיכל ממשרד הכלכלה הוא נהדר, אבל הוא לא מספיק.

יעל שכטר-סיטמן: אנחנו - וגם כתבתי לכם את זה - כל חברות הפורום לרשות הממשלה במשרד הכלכלה והתעשייה בפרט, כמובן נשמח להעמיד אנשי מקצוע מתחום בקרת האיכות של המפעלים כדי לפתור את הנושא הזה ולשמש ככוח עזר בתהליך הזה מול המדינות הזרות, וכמה שיותר מהר לפתור את החסם הזה כי אלו שני הדברים שהכי עומדים אצלנו בדרך.

יעל שכטר-סיטמן: הנושא שהקנאביס לא מוכר כתרופה למרות התקינה המחמירה, והתקינה הייחודית הישראלית.

יעל שכטר-סיטמן: בואו נעבור לשקף 8 בבקשה.

יעל שכטר-סיטמן: נגיד והחברות הישראליות כן קיבלו את התקן האירופאי, עדיין החברה לא יכולה להכניס למפעל שלה בעצם את התרופות שלא עברו הקרנה, כי זה מה שמשרד הבריאות דורש.

יעל שכטר-סיטמן: אבל אירופה לא מרשה הקרנות, אז בעצם יש איזשהו פער שוב פעם בין התקינה האירופאית לתקינה הישראלית.

רם שפע: את יכולה להרחיב על זה במשפט כדי שגם מי שלא מאד בקיא, כמו מי שיושב פה, יבין רגע את ההיבט למה - - -

יעל שכטר-סיטמן: כן, בגלל זה גם כתבנו את זה כדי שתוכלו לראות.

יעל שכטר-סיטמן: בעצם הדרישה הייחודית בישראל אוסרת הכנסת מוצר עם ערכי מיקרו ביולוגי של מעל 20 אלף למיל.

יעל שכטר-סיטמן: אבל התקן האירופאי שונה, בתקן האירופאי רמת המיקרו המאושרת היא עד 500 אלף, לעומת 20 אלף.

יעל שכטר-סיטמן: אירופה לא מאשרת הקרנות במצב הזה.

יעל שכטר-סיטמן: אז בעצם בעוד שהתקינה הישראלית מחייבת הקרנות, אירופה לא תקבל אליה מוצרים שעברו הקרנות.

יעל שכטר-סיטמן: וזה הפער בין התקינה הישראלית לאירופאית וגם זה מהווה חסם.

יעל שכטר-סיטמן: אז מה שאנחנו מבקשים זה שתפרחות שהופכות לשמנים לא יעברו את התהליך של ההקרנות.

יעל שכטר-סיטמן: גם בגלל כל התהליך שהן עוברות במפעל אין באמת את הצורך הזה, זה מייתר את ההקרנות.

יעל שכטר-סיטמן: בואו נעבור לשקף 9.

יעל שכטר-סיטמן: החלטת ממשלה 4490, שכאמור במשרד הכלכלה עבדו עליה מאד קשה ואנחנו מאד מודים להם על כך.

יעל שכטר-סיטמן: אבל עדיין יש מגבלה של למכור לחו"ל מוצרים שאינם מאושרים בישראל.

יעל שכטר-סיטמן: אנחנו מדברים אגב גם על מוצרים שכן מאושרים בישראל, אבל החברה רוצה לייצא אותם בכמויות שונות.

יעל שכטר-סיטמן: לדוגמא, שמן שמאושר בישראל לשיווק בחמישה מיל, לא יאושר לייצוא בעשרה מיל, למרות שזה מה שמדינת היעד מבקשת, ולמרות שמדובר באותו שמן, רק בכמות שונה.

יעל שכטר-סיטמן: מה שבעצם מבקשים בהחלטת הממשלה הזו זה אישור נפרד מהרגולטור הזר שהוא מודע לכך שהמוצר אינו מאושר בישראל.

יעל שכטר-סיטמן: איפה נשמע כזה דבר?

יעל שכטר-סיטמן: באיזו תעשייה מבקשים אישור כזה מהרגולטור?

יעל שכטר-סיטמן: זה פוגע ביכולת לייצא, זה ממש אצבע בעין לתעשייה.

יעל שכטר-סיטמן: ושוב, זה לא קיים בשום תעשייה אחרת.

יעל שכטר-סיטמן: ואם כבר אנחנו מדברים על זה, למה יש בכלל הגבלה על צורות מתן?

רם שפע: יעל, סליחה שאני קוטע אותך, כיוון שאת בזום.

רם שפע: מיכל רוצה להתייחס רגע, אז נאפשר לה, אם יש אי דיוקים.

מיכל נידם וקסמן: בואי נדייק, אין דרישה כחלק מהחלטת הממשלה להציג אישור מהרגולטור, כבר החלטנו את זה, ואגב אני חייבת לציין פה גם את משרד האוצר השותפים, שבולטים בכל השיח הזה שהיה.

מיכל נידם וקסמן: החברה צריכה לצרף הצהרה בלבד, וגם על זה בדיונים פנימיים שקיימנו יחד עם היק"ר גם על זה כנראה לא תהיה דרישה, שהמוצר עדיין לא מאושר לשיווק בישראל, זה הכל, ולא אישור מהרגולטור הזר.

מיכל נידם וקסמן: זו לא דרישה - - -

יעל שכטר-סיטמן: אבל כן אתם מבקשים שיבהירו להם, ש"רק שתדעו, המוצר לא מאושר בישראל".

יעל שכטר-סיטמן: זה מייצר להם נורות אדומות.

רם שפע: אז מה המשמעות?

רם שפע: איך הם מגיבים לזה?

רם שפע: האם זה חסם או לא?

יובל לנדשפט: זה לא קיים.

יעל שכטר-סיטמן: ברור שזה מהווה חסם.

יעל שכטר-סיטמן: זה עושה להם נורה אדומה של "רגע, למה אתם אומרים לנו את זה?

יעל שכטר-סיטמן: למה בעצם זה לא מאושר בישראל?

יעל שכטר-סיטמן: " ואי אפשר להבהיר להם שיש איזושהי ביורוקרטיה ייחודית, שגם אם זה בכמות שונה לדוגמא, עדיין אין אישור.

רם שפע: תכף נשמע התייחסות רחבה לנושא ממשרד הבריאות.

יעל שכטר-סיטמן: ובטח גם התעשייה תוכל להרחיב מהנסיון האישי שלה.

שרונה עבר הדני: אם יורשה לי, סעיף 9 - - -

רם שפע: רק רגע יעל.

רם שפע: כן, מה שמך?

שרונה עבר הדני: שמי שרונה עבר הדני, יועצת משפטית במשרד הבריאות.

שרונה עבר הדני: שוב, קפצת לנושא של תוויות שונות, זה משהו שהחלטת הממשלה לגמרי ברורה עליה – "על אף האמור בסעיף 4, יותר לבעל רשיון העיסוק שהתקיימו בו התנאים.

שרונה עבר הדני: ..

שרונה עבר הדני: לקבל היתר ייצוא מבלי שיידרש להגיש למנהל את המסמכים, אם מוצרי הקנאביס המיועדים לייצוא עומדים בתקני האיכות ובסטנדרטים אשר התווה משרד הבריאות לשיווק מוצרי קנאביס למטופלים בישראל".

שרונה עבר הדני: כתוב במפורש שאם זה רק בכמות שונה אז אין צורך להפריד את מסלולי הייצור.

רם שפע: הבהרה חשובה, אבל אם אני מבין את מה שיעל אומרת, היא אומרת "אוקיי אני מבינה", הם כנראה גם יודעים לקרוא את סעיף 9, אבל הם אומרים – אם אני צריך להסביר שהרגולטור לא אישר לי באופן פוזיטיבי, אז נראה לי שהדעת נותנת על זה שמי שרואה את זה, זה מעורר אצלו סימן שאלה.

רם שפע: זה בסדר, נראה לי שאפשר להבין את זה.

שרונה עבר הדני: אנחנו מסכימים שהנושא של התקינה זה חסם.

רם שפע: הדיוק חשוב.

רם שפע: תודה.

רם שפע: יעל, תמשיכי בבקשה.

יעל שכטר-סיטמן: דבר נוסף שאם כבר אנחנו מדברים על זה, למה יש הגבלה בצורות מתן?

יעל שכטר-סיטמן: למה אין פתיליות, משחות, קפסולות.

יעל שכטר-סיטמן: למה לא לתת לתעשייה להתקדם למוצרים חדשניים וטובים יותר?

יעל שכטר-סיטמן: אנחנו מדברים פה בעצם על טובת המטופלים, למה החסם הזה קיים?

רם שפע: כמובן נשמע אחר כך תשובות.

יעל שכטר-סיטמן: דבר נוסף זה שמשרד הבריאות מבקש הפרדה מלאה בקווי הייצור בין ייצוא לייצור מקומי.

יעל שכטר-סיטמן: החברות האלה השקיעו מיליוני שקלים במפעלים, בתשתיות, בחדרים נקיים, אבל היק"ר דורש חדרים נפרדים גם לייצור המקומי ולייצוא.

יעל שכטר-סיטמן: למה בעצם?

יעל שכטר-סיטמן: בתרופות זה לא קורה.

יעל שכטר-סיטמן: התקן לא פחות מחמיר.

יעל שכטר-סיטמן: בתקינה האירופאית אין כזה דבר.

יעל שכטר-סיטמן: אז למה, בשביל מה העול הזה?

יעל שכטר-סיטמן: למה זה מחייב חדרים נפרדים?

יעל שכטר-סיטמן: שוב, זה לא מובן לנו כל הדברים האלה.

יעל שכטר-סיטמן: בואו נעבור לשקף 10.

יעל שכטר-סיטמן: נתחיל מזה שאנחנו לגמרי בעד ייבוא.

יעל שכטר-סיטמן: אנחנו בעד שוק חופשי, אנחנו מעודדים את זה, אבל תנו מכסות.

יעל שכטר-סיטמן: תנו הסכמים בינלאומיים, תנו הסכמי סחר.

יעל שכטר-סיטמן: באיזו עוד תעשייה בארץ אין מדדים בין מדינות?

יעל שכטר-סיטמן: איך זה הגיוני לאפשר ייבוא כשלא מתקיים ייצוא?

יעל שכטר-סיטמן: מה עם מקומות העבודה?

יעל שכטר-סיטמן: מה עם פיתוח התעשייה המקומית?

יעל שכטר-סיטמן: זה דגל אדום בשביל ישראל לאפשר ייבוא בלי לעודד את התעשייה שלה.

יעל שכטר-סיטמן: רק כדי לחדד, שוק הקנאביס צורך 40 טון בשנה.

יעל שכטר-סיטמן: מעל 16 טון מיובא ויש יכולת ייצור בארץ של מעל 100 טון.

יעל שכטר-סיטמן: תעשו את החישוב כמה השמדות של תוצרת מקומית יש.

יעל שכטר-סיטמן: כמה השמדות הולכות לפח.

יעל שכטר-סיטמן: זה באמת לא הגיוני.

יעל שכטר-סיטמן: שקף 11.

יעל שכטר-סיטמן: צורות מתן, באמת הזכרתי כבר, זה אבסורד.

יעל שכטר-סיטמן: החסם הזה לא הגיוני.

יעל שכטר-סיטמן: צריך לאשר מיידית צורות מתן נוספות, אנחנו מדברים כאן באמת על טובת המטופלים, אז החסם הזה לא ברור.

יעל שכטר-סיטמן: אגב, זה הזמן להזכיר את נושא המו"פ שזה עתיד הכלכלה, החוזק של התעשייה, פיתוחים חדשים לבריאות המטופלים, החברות משוועות לזה.

יעל שכטר-סיטמן: הן מתקשות מאד לקבל אישורים למו"פ מהיק"ר, המו"פ תקוע לחלוטין.

יעל שכטר-סיטמן: אין נהלים ברורים, אין שקיפות בוועדה, אין זמנים שהיא אמורה להתכנס כדי לאשר בקשות.

יעל שכטר-סיטמן: בשלב הנוכחי פשוט לא מתקיים מו"פ.

רם שפע: אבל הוועדה מתכנסת?

יעל שכטר-סיטמן: לא ידוע מתי, אנחנו לא יודעים מתי, פעם בכמה זמן?

יעל שכטר-סיטמן: אין שום דבר ברור.

יעל שכטר-סיטמן: ולא מתקיים מו"פ, שיהיה ברור.

יעל שכטר-סיטמן: אין מו"פ.

רם שפע: מתי פעם אחרונה שהוועדה התכנסה?

יעל שכטר-סיטמן: לדעתי אולי באוגוסט.

יעל שכטר-סיטמן: לפי מה שאני יודעת, החברות יכולות להגיד אחרת.

רם שפע: תכף נשמע גם ממשרד הבריאות.

רם שפע: מראש, אני מבין שיש פערים באופן שבו מתייחסים למו"פ, אבל בשביל זה התכנסנו.

יעל שכטר-סיטמן: זה באמת מצב שחייבים לשפר במיידי.

יעל שכטר-סיטמן: שקף 12.

יעל שכטר-סיטמן: זה נוהל תוספת שנדרש אישור, זו בעיה סופר קשה, נדרש אישור גם מהיק"ר וגם מהמשטרה כדי לאשר עובדים.

יעל שכטר-סיטמן: אנחנו מדברים על כל עובד בתעשיית הקנאביס.

יעל שכטר-סיטמן: יש עיכובים אינסופיים, החברות מתקשות להשיג עובדים לאור העיכובים האלה, שאגב ככל הנראה נוצרים ממחסור בכח אדם ביק"ר, אנחנו מבינים את זה, אבל זה חייב להיפתר.

יעל שכטר-סיטמן: רק אתמול הגיעה אליי זעקה קשה של חברת קנאביס שממתינה לאישור של עשרות עובדים.

יעל שכטר-סיטמן: אנחנו חייבים לשנות את הנוהל, אנחנו מבקשים שאישורים יינתנו מהמשטרה בלבד, אין צורך בכל הסאגה הזאת.

יעל שכטר-סיטמן: בתקופת הקורונה היתה איזושהי הקלה, שהקב"ט של החברה יכל לאשר את העובדים מול המשטרה.

יעל שכטר-סיטמן: זה סייע רבות, זה פתר את כל העניין הזה.

יעל שכטר-סיטמן: חייבים למצוא פתרון.

יעל שכטר-סיטמן: גם עובדים זרים אגב, העובדים הזרים חסומים כרגע לקנאביס, זה יכול למלא את המחסור.

רם שפע: זה סוגייה שאני מרגיש, ונראה לי שיש גם נכונות גדולה במשרדים, שחייבת להשתפר, זו מציאות לא הגיונית.

רם שפע: למי אתם שולחים את העובד שלכם?

רם שפע: אתם עובדים מול שני הגורמים בנפרד?

יעל שכטר-סיטמן: זה צריך לעבור את המשטרה ולאחר מכן את היק"ר.

רם שפע: אני יודע את זה, אני שואל אם אתם כתעשיינים עובדים בנפרד, או שאתם מעבירים למשטרה והמשטרה מעבירה למשרד הבריאות?

יובל לנדשפט: מעבירים ליק"ר, המשטרה לא רוצה לקבל.

יובל לנדשפט: אם הם יעבירו ישירות למשטרה, והמשטרה תיתן אישור ישירות, ואז העובדים יאושרו, מצוין.

רם שפע: זו היתה רק שאלת הבהרה, אני מבטיח לכם, גם נציגי הבט"פ והמשטרה וגם משרד הבריאות, אתם תתייחסו לזה.

ענת רון: לא, סליחה, זה לא מגיע פיזית למשטרה.

ענת רון: העוסקים שולחים ליק"ר, ליק"ר יש את הכספת, זו מערכת ממוחשבת שהוא מזין את פרטי הנבדקים, ואז יוצא פלט ממוחשב.

רם שפע: אתם לא הצגתם את שמכם, אז אני רגע עוצר, נמשיך, נהיה מסודרים.

רם שפע: יעל בבקשה תמשיכי

יעל שכטר-סיטמן: שקף 13, זה נושא סופר חשוב.

יעל שכטר-סיטמן: אין בכלל רשימה, לא יצאה מהיק"ר רשימה של סוגי חומרי ההדברה.

יעל שכטר-סיטמן: אנחנו מדברים אגב על חומרי הדברה ביולוגיים ואורגניים, לא איזה משהו מפחיד.

יעל שכטר-סיטמן: החברות לא יודעות להתנהל, הרשימה מ- 2019, מאז נכנסו המון חומרי הדברה ואין רשימה עדכנית.

יעל שכטר-סיטמן: זה פוגע אנושות בגידול התוצרת.

יעל שכטר-סיטמן: יש רשימות של סוגי חומרי הדברה קיימים לדוגמא של האיחוד האירופי, למה לא לאמץ אץ זה?

יעל שכטר-סיטמן: למה להיות ייחודיים בזה?

יעל שכטר-סיטמן: בואו נאמץ את הרשימה הקיימת, ונפתור לכולם את כל הבעיות.

יעל שכטר-סיטמן: משרד החקלאות אגב, העביר את הרשימה למשרד הבריאות כבר לפני יותר מחצי שנה, אין לנו מושג למה זה מתעכב.

יעל שכטר-סיטמן: נעבור לשקף האחרון.

יעל שכטר-סיטמן: דבר ראשון, כבוד היו"ר, אנחנו מודים לך באמת ולכל העוסקים במלאכה, אין לנו ספק שמתן האפשרות לייצא באופן מיידי תשיג בעצם את כל המטרות החשובות שלנו, גם מבחינת המטופלים, גם מבחינת המשק, גם מבחינת הכלכלה, גם מבחינת התעשייה.

יעל שכטר-סיטמן: פשוט תעזרו לנו לפתור את זה.

יעל שכטר-סיטמן: תנו לתעשייה לצמוח.

יעל שכטר-סיטמן: תודה.

רם שפע: קודם כל תודה רבה על המצגת שאמנם איננה מאד קצרה, אבל בסך הכל עשית את זה באופן תמציתי.

רם שפע: השקף האחרון הוא סיכום של הנקודות?

רם שפע: אני מנסה להבין מה אני רואה.

יעל שכטר-סיטמן: לא, השקף האחרון זה מה שיסייע בעצם לפתור את כל החסמים האלה.

יעל שכטר-סיטמן: מה זה ייתן כל הייצוא.

יעל שכטר-סיטמן: זה די ברור, אבל עדיין.

רם שפע: בסדר, בסדר גמור.

יעל שכטר-סיטמן: ואנחנו כמובן נשמח לסייע בכל מה שצריך, ואנחנו מודים על שיתוף הפעולה הזה, והתעשייה תתן כל מה שצריך כדי לפתור את הסוגייה.

יעל שכטר-סיטמן: תודה לך.

רם שפע: אנחנו שמחים גם על שיתוף הפעולה, ותמיד מזכירים שהתעשייה יש לה חלק מאד חשוב, אבל היא חלק ממארג הרבה יותר רחב, וזה דברים שאנחנו צריכים לקחת בחשבון.

יעל שכטר-סיטמן: ואנחנו מודים לך במיוחד כי אנחנו ממש מכירים את הרצון הטוב שלך לסגור את הסיפור, אז תודה.

רם שפע: אוקיי, אז נסיים פה את התודות האלה.

רם שפע: אנחנו נעבור למשרד הבריאות.

רם שפע: יובל לנדשפט, שמחים שהגעת, אני מניח שיש לך הרבה נקודות להתייחס אליהן, אז בבקשה.

רם שפע: אני גם אשאל תוך כדי שאלות ותתייחס, ואחרי זה גם המשטרה כמובן תתייחס.

רם שפע: בבקשה, יובל.

יובל לנדשפט: אם יהיה את המצגת אני אשמח לענות על מספר נקודות שעלו שאני חושב שיעל אולי לא הבינה, אבל נתחיל בנקודות הקלות.

יובל לנדשפט: האם מותר לייצר אותם 5 CCו-10 CC לפי החלטת הממשלה?

יובל לנדשפט: רק בהחלטת הממשלה, מה כתוב, "יובהר שאינם עוברים את האיחוד שאינם עומדים ב ייעשה בהפרדה מלאה", בהמשך כתוב גם למה.

יובל לנדשפט: הפרדה זו תיעשה על מנת למנוע אילוח צולב בין מוצרי הקנאביס וחומרי הגלם השונים.

יובל לנדשפט: לישראל.

יובל לנדשפט: אם מישהו רוצה לייצר אפילו אם הוא לא אישר בעיקר אבל כתוב – "אם המוצר איננו עומד בתקני האיכות אך ורק מאחר שהמוצר נארז בכמות שונה מהכמות המותרת לשיווק בישראל, לא תידרש הפרדה כאמור".

יובל לנדשפט: אז זו נקודה אחת שלה.

יובל לנדשפט: אני יכול לעבור על המצגת ולהאיר מספר נקודות, או שנעשה את זה בסוף שנראה שהתייחסתי לכל התלונות.

יובל לנדשפט: שנית, מותר היום לייצא בישראל, על פי החלטת ממשלה המאפשרת לייצא מישראל כל דבר.

יובל לנדשפט: רק בתנאי שאם הוא מיוצר בישראל, נעשה תחת נהלי הייצוא הקפדניים מאד, נהלי הייצוא מגבילים, בגלל שקנאביס מוגדר כסם מסוכן, זה לא אנחנו, זה החוק, זה לא היק"ר.

יובל לנדשפט: מקווה שיודעים.

יובל לנדשפט: את החוק כתבה פקודת הסמים.

יובל לנדשפט: וניתן לייצא את הקנאביס ממדינת ישראל בכפוף לצו מצרפי ולנהלי הייצור כפי שקבעה מדינת ישראל והאמנה הבינלאומית שגם היא קיימת וישראל חתומה עליה.

יובל לנדשפט: וניתן לייצא בוודאי מה שמיוצר בישראל, ניתן לייצא בוודאי גם מה שמיוצר ולא מאושר בישראל.

יובל לנדשפט: עכשיו אני אסביר מה צריך לעשות כדי להיות מאושר בישראל, אבל נלך עוד צעד אחד אחורה כי נגעה בזה גם יעל.

יובל לנדשפט: לו תכשירי הקנאביס שלא באמת מוגדרים כתכשיר, היו נבדקים על ידי המכון לתקינה של חומרים לרפואה במשרד הבריאות כמו כל התכשירים, מקבלים את הרישוי מהם כמו כל התרופות הישראליות נקרא להם.

יובל לנדשפט: המכון גם, היות וישראל בנוסף לכך היא לא מדינה באירופה, לכן אנחנו לא חברים באיחוד האירופי, ולכן ההכרה בתקן שלנו דורשת שהוא יחסה תחת מה שנקרא הסכם ACAA, שהמכון הוא בגובה תקינה תחת הסכם ACAA.

יובל לנדשפט: זאת אומרת שאם תכשירי הקנאביס יוכרו כתכשירים ניתן יהיה להחילם תחת הסכם ACAA, אלא שכדי להחיל משהו כתכשיר יש דרך שספק גדול היה בזמנו למכון ולמשרד הבריאות והספק מתקיים, האם ניתן להכיר במוצרי הקנאביס כתכשיר?

שרונה עבר הדני: אם יורשה לי גם נקודה חשובה במצגת, הם דיברו על השקף הזה שמוצרי קנאביס שלא תכשיר- - -

רם שפע: היא התייחסה לסוגייה הזו.

שרונה עבר הדני: זו נקודה מאד חשובה כי כמו שאתה אומר הרבה דברים קשורים אחד לשני, אז כאן הרבה דברים מתחילים מהסיווג הזה.

שרונה עבר הדני: בארץ ובעולם מוצרי הקנאביס אינם מוכרים כתכשיר.

שרונה עבר הדני: תכשיר זה המונח המשפטי, ומה שהציבור קורא לו תרופה.

שרונה עבר הדני: כדי שמוצר יקבל את ההכרה כתכשיר, הוא צריך לעבור סדרת בדיקות קליניות שהן משמעותיות הרבה יותר מכל המו"פ שקיים בנושא קנאביס.

שרונה עבר הדני: להוכיח בטיחות ויעילות, ולהירשם.

שרונה עבר הדני: אתם יכולים להירשם אצלנו ישירות, כרגיל - - - כדי שמוצר יירשם כתכשיר הוא צריך לעבור ניסויים קליניים מקיפים שאף מוצר קנאביס לא עבר, להוכיח בטיחות ויעילות ולהירשם כתכשיר.

שרונה עבר הדני: יצוין שיש כמה מוצרים שאכן נרשמו כתכשירים אבל הם לא המוצרים עליהם אנחנו מדברים.

שרונה עבר הדני: אלה תרופות לכל דבר, הן עברו את כל הניסויים הקליניים ונרשמו.

שרונה עבר הדני: ולכן הרגולציה שלהן, מה שנקרא, נכנסת לתרופות.

שרונה עבר הדני: הרישום כתרופה, ואם אתם חושבים שהרגולציה של מוצרי הקנאביס היא קשה, הרגולציה של תרופות קשה לא פחות, ואפילו יותר מחמירה.

שרונה עבר הדני: הנהלים והתקנים לייצוא תרופות, בארץ ובעולם, הם נהלים מאד מחמירים.

שרונה עבר הדני: אם ניקח כדוגמא, אני לא רוצה פשוט לעשות פרסומת לאף מוצר, תרופה X שנרשמה כתרופה, היא בכלל יוצאת מהסיפור.

שרונה עבר הדני: אם היא מיוצרת בארץ היא מיוצרת בהתאם לתקנות הרוקחים - תנאי ייצור נאותים לתכשירים, היא רשומה בארץ כתרופה, והסכם ACAA שהוזכר כאן חל עליה.

שרונה עבר הדני: ולכן תרופות שמיוצרות בארץ, שכאמור, גם עברו את הניסויים הקליניים, גם נרשמו כתרופה, וגם מיוצרים לפי התקינה, הסכם ACAA חל עליהן.

שרונה עבר הדני: ואכן אותן אפשר לייצר באירופה במסגרת הסכם ACAA בלי צורך בטובות מיוחדות.

שרונה עבר הדני: מוצרי הקנאביס, וזו נקודה שאי אפשר להתחמק ממנה, אמנם משמשים ברפואה ומשרד הבריאות עשה את קפיצת הדרך המחשבתית, כנראה מהראשונים בעולם, שאפשר את השימוש בהם למרות שהם לא רשומים כתרופות, הם לא עברו את התהליך, אין את המחקר הקליני התומך, בשום מדינה בעולם הם לא רשומים כתכשיר, ובכל זאת הוא אישר.

שרונה עבר הדני: מאחר שהם לא תכשירים, הם לא תרופות, הסכם ACAA לא חל.

שרונה עבר הדני: וזה כנראה בסופו של דבר אחד החסמים הגדולים, ולכן המאמץ המשמעותי שמשרד הכלכלה משקיע, לאפשר מסלול של הכרה הדדית בייצור של המוצר הזה שאינו תרופה, כי להסכם ACAA הוא לא יכול להיכנס כי זה לא תרופה.

שרונה עבר הדני: כדי להכניס משהו להסכם ACAA, רק על קצה המזלג, אנחנו צריכים לאמץ את התקן האירופאי, הוא צריך להיות אירופאי, לא של מדינה מסוימת, אלא פאן אירופאי, ולאמץ אותו לחקיקה הפנימית שלנו.

שרונה עבר הדני: כלומר לא להלאים, אלא זה צריך להיות - - -

רם שפע: קיים תקן כזה?

יובל לנדשפט: לתרופות.

יובל לנדשפט: לגבי קנאביס, נלך צעד אחורה - כמה תרופות מתכשירי קנאביס רשומים בעולם כולו?

שרונה עבר הדני: מעטים.

יובל לנדשפט: שלושה: סטיבקס, אפידיולקס, ואולי עוד אחד, דרונבינול שנרשם מזמן, רק אין לו מכירות.

יובל לנדשפט: זה כל העולם.

יובל לנדשפט: רק צריך להסביר עוד משהו – שבתחילת הדרך אכן חשבנו שהמכון לביקורת ותקינה יעשה את הביקורים במפעלים, והוא זה שירשה אותם, מתוך כוונה להסתופף תחת מטריית ה – ACAA.

שרונה עבר הדני: רק שברגע שזה לא תכשיר, גם אם המכון יבצע את הבקרה, מאחר ולא מדובר בתכשיר, זה לא מתכנס להסכם ACAA.

יובל לנדשפט: אני רק אשלים.

יובל לנדשפט: התחלנו לקיים דיונים ארוכים.

יובל לנדשפט: היק"ר בהתחלה ואחר כך משרד הכלכלה.

יובל לנדשפט: איך אפשר כן להסתופף תחת ACAA.

יובל לנדשפט: ולומר, אגב, ש- EU GMP הוא לתרופות, זה גם לא נכון.

יובל לנדשפט: EU GMP הוא לחומרי גלם בלבד.

יובל לנדשפט: כל מי שרוצה יכול להחילו.

יובל לנדשפט: יש הבדל בין תרופות לבין - - -

שרונה עבר הדני: אבל זה עדיין דורש את המפקח המוסמך.

שרונה עבר הדני: ההסכם הוא הכרה הדדית במפקחים, ואנחנו כרגע לא מוכרים.

יובל לנדשפט: אני רק רוצה לומר.

יובל לנדשפט: אין מניעה היום שיבואו בקרים, בין אם מישראל - המכון לביקורת ותקינה של חומרי רפואה באגף הרוקחות, בין אם מאירופה, וייתנו תקן EU GMP למפעלים.

יובל לנדשפט: אין מניעה.

יובל לנדשפט: אלא שתקן ה- EU GMP ניתן לחומרי גלם, או ל- API – Active Potent Ingredient זאת אומרת לא למוצר הסופי.

יובל לנדשפט: והיום למעשה ניתן לייצא חומרי גלם לחו"ל.

יובל לנדשפט: לאור החלטה 224, ניתן לייצא הכל מכל.

יובל לנדשפט: גם חומרי גלם, גם בצובר, גם תפרחות, גם תכשירים גם הכל.

יובל לנדשפט: כך שהחסם הזה הוא למעשה חסם שלא קיים.

שרונה עבר הדני: הוא חסם שקיים.

יובל לנדשפט: הוא חסם שקיים במה?

יובל לנדשפט: לא בחומרי גלם.

יובל לנדשפט: כשאנחנו רוצים לייצא החוצה תכשיר, שהוא תרופה, שהוא כבר ארוז בתצורתו הסופית המנופקת.

יובל לנדשפט: דבר שגם לגרמנים אין תקן עבורו, וגם באירופה אין תקן שמסביר איך מתקן ה- GMP הרגיל, והבנו את הסיבוכיות שלו, כי GMP רגיל זה לעבור את התהליך השלם, את ה-"full monty" של בטיחות ויעילות.

יובל לנדשפט: והגרמנים בשיחות, זה גם מיכל אמרה, שמחו.

יובל לנדשפט: והיינו שנינו בשיחות עם הגרמנים, אנחנו מכירים, יש לנו הרבה זמן של ביחד.

יובל לנדשפט: והגרמנים אמרו - נשמח לראות את תקן ה- IMC GMP, כיוון שהוא ספציפי כבר לתכשיר סופי שמופק מקנאביס.

שרונה עבר הדני: זה לא תכשיר.

יובל לנדשפט: לא תכשיר, סליחה.

יובל לנדשפט: אלה מילים של אגף הרוקחות.

יובל לנדשפט: מוצר סופי שמופק מקנאביס ולא חומר גלם לתעשייה.

יובל לנדשפט: הנושא הזה הוא בעבודה.

יובל לנדשפט: משרד החקלאות מעורב.

יובל לנדשפט: משרד המשפטים גם היה איתנו בשיחות עם הגרמנים ועם האירופאים.

יובל לנדשפט: משרד הכלכלה מוביל את זה, וגם אנחנו שותפים בעניין, עם כל הדברים האלה.

יובל לנדשפט: הלוואי והחסם הזה יירד, אני מניח שכל משרדי הפעולה רוצים לא פחות מהתעשייה הישראלית לקדם את זה החוצה, כי אנחנו מבינים את הפוטנציאל במוצר סופי.

יובל לנדשפט: לשווק החוצה מוצר סופי, שם הפוטנציאל הגדול.

יובל לנדשפט: כי היום חומרי גלם, על פי החלטה 224, ניתן לייצא.

יובל לנדשפט: אני אלך ברשותכם עוד אחורה, להחלטה 4490.

יובל לנדשפט: זה חלק מהדברים שיעל אמרה.

יובל לנדשפט: אפילו אלך יותר אחורה, להחלטה 1587 שייצרה את המדיקליזציה שקורית פה בישראל.

יובל לנדשפט: שכולם אומרים שקורה פה אירוע בישראל שלא קורה כמעט באף מדינה בעולם, בואו נודה.

יובל לנדשפט: האירוע הזה של קנאביס רפואי, שמגודל ומיוצר ברמה גבוהה מאד, מנופק למטופלים, לבתי מרקחת, רופאים שהוכשרו בבתי הספר לרפואה ומנפקים להם את הרשיון.

יובל לנדשפט: אין את זה.

יובל לנדשפט: מצד שני אנחנו כמשרד בריאות, כמו שאנחנו לא חושבים שניתן לאשר שימוש בתרופה בתור תשתית מדעית מתאימה לבטיחות ויעילות, צריך לזכור, כך גם לגבי קנאביס.

יובל לנדשפט: ועכשיו כשאני מחבר אותם, כשהתחילה החלטה 1587, ליצירת המדיקליזציה, ואותם כללי איכות נדרשים.

יובל לנדשפט: דרך אגב שכולם חלק.

יובל לנדשפט: אמרה ההחלטה – "ייצוא לא".

יובל לנדשפט: הממשלה אמרה.

יובל לנדשפט: אנחנו הרי פקידי ממשלה, עושים מה שהיא אומרת.

יובל לנדשפט: ואמרה ההחלטה – לא.

יובל לנדשפט: יבחנו את נושא הייצוא.

יובל לנדשפט: התכנסה באמת ועדה, בחנה את נושא הייצוא, ולאחר מכן הוחלט שהייצוא יהיה רק של מוצרי קנאביס מוגמרים כמו שהולך בגלל שיקולים רבים שעלו על שולחן הממשלה דאז, כשהיא קיבלה את החלטה 4490 לאפשר, בהתחלה רק לפתוח את הייצוא.

יובל לנדשפט: ובעקבותיהם דרך אגב היא החליטה לפתוח את הייצוא רק למוצרי קנאביס מוגמרים.

יובל לנדשפט: לא לזרעי מכלוא, לא לחומרי גלם, חומרי גלם בצובר, זרעים, ייחורים.

יובל לנדשפט: למעשה, כל דבר שמופק מקנאביס, בין אם הוא תחת התקינה הישראלית ובין אם לאו, דבר שהוא מאד מאד תקדימי, למעשה יצרנים יכולים על פי החלטת ממשלה 224 לייצר משהו שלא הוכחו בו בטיחות ויעילות, כי אנחנו אחראים כמשרד הבריאות על בריאות הציבור, ולא הוכחה לא בטיחותו ולא יעילותו של המוצר או מוצרים אחרים, לייצר אותו ולשווקו לחו"ל למעשה בלי שום בדיקות, תחת ההחלטה 224 שפתחה את האפשרות הזו.

יובל לנדשפט: דרך אגב, אמרנו כולל אם זה לא המוצר ואפילו אם זה אותו המוצר רק ארוז אחרת, לכן הוא נקרא מוצר אחר, אז כאן לא צריך הפרדות.

יובל לנדשפט: וגם פתרנו את זה בכלל לפני החלטת הממשלה.

רם שפע: אני רוצה רגע שנחתור לסיום הסשן הזה, כי אני מניח שמה שיקרה זה שנחזור ליעל ואני שומע שגם יפעת קריב רוצה להתייחס, ואז הם יחזרו, אז אני אומר - בואו נייצר את הפינג-פונג הזה.

שרונה עבר הדני: אז אולי באמת נסכם נושא אחד.

שרונה עבר הדני: אז הסוגייה הראשונה – מוצרי הקנאביס הם לא תכשירים.

שרונה עבר הדני: כל עוד לא יירשמו, הסכם ACAA לא יכול לחול עליהם, ולכן משרד הכלכלה עושה את המשימה הברוכה והחשובה שהם עושים – לנסות לייצר הכרה הדדית ייחודית לנושא הזה.

שרונה עבר הדני: אבל הסכם ACAA – צר לנו.

רם שפע: אני מבין.

רם שפע: רגע לפני שנחזור אליה ונתייחס ספציפית לנושא הזה שהוא בליבת העניין, אני רוצה גם להתייחס לסוגייה - - -

שרונה עבר הדני: והנובע מזה, הסאבטקסט שחוזר מכל הכיוונים, בסופו של דבר אירופה ככל הנראה, במיוחד אם המטרה היא פארמה – כלומר בתחום הבריאות, לא מחפשת מוצר לא מפוקח.

שרונה עבר הדני: היא מחפשת מוצר עם תנאי איכות ומפוקח, והקושי האמיתי זה הכרה בפיקוח שלנו, לא בתקנים שלנו.

רם שפע: מה קורה עכשיו, רגע נצא מישראל, בין איטליה לצרפת, להולנד לגרמניה?

שרונה עבר הדני: הם בתוך האיחוד האירופי, זה different game.

רם שפע: בסדר, אבל מבחינתך מחר בבוקר למה שלא ניכנס גם למשחק הזה בדיוק באותה מידה?

שרונה עבר הדני: כי אנחנו לא חלק מהאיחוד האירופאי.

שרונה עבר הדני: בין מדינות אירופה - ומשרד הכלכלה יוכל לדייק אותי - אבל בינן לבין עצמן יש את ההסדרים של האיחוד האירופי.

רם שפע: אנחנו יכולים בהרבה הקשרים, ואנחנו עושים את זה, להיכנס להסדרים של האיחוד האירופי.

שרונה עבר הדני: בשביל זה צריך להיכנס, אבל כרגע אנחנו לא.

שרונה עבר הדני: יש לנו את הסכם ACAA - - -

רם שפע: אבל אתם בעמדה שלכם כמשרד הבריאות, אם אנחנו כמחוקקים ננסה למצוא את הדרך, ותכף משרד הכלכלה יתייחס, ננסה לייצר מציאות כזו, מה העמדה שלכם?

יובל לנדשפט: אנחנו חותרים לזה גם.

רם שפע: השאלה אם החתירה הזו היא הדרך.

רם שפע: אני לא בטוח.

שרונה עבר הדני: זה מה שמשרד הכלכלה רוצה בסופו של דבר.

רם שפע: אני מבין, אני רק לא בטוח שזו הדרך היחידה לעשות את זה.

רם שפע: יכול להיות שאפשר - - - יש לך עמדה בעניין הזה, כלומר יש דרך אחרת לעשות את זה?

מיכל נידם וקסמן: קודם כל, אנחנו ביצענו מספר בדיקות, גם מול האיחוד האירופי וגם מול כל מדינה בנפרד, וכמובן שנבחר בדרך הכי טובה והכי נכונה.

רם שפע: בסדר גמור.

רם שפע: יש לנו עוד הרבה סוגיות, אבל זאת סוגיית הליבה אז אני רוצה להתייחס אליה.

רם שפע: יפעת קריב מ'תיקון עולם'.

רם שפע: חברת הכנסת לשעבר, יש לציין.

יפעת קריב: אני ממש ממש מבקשת לברך את הדיון הזה.

יפעת קריב: דיון כל כך חשוב לתעשייה, כי מעבר להרבה מאד דיונים שבאמת חשובים שמתקיימים בפן של המטופלים, כולנו נמצאים במצב שהייצוא זה הנושא הכי חשוב לנו, אז אני רוצה לברך באמת אותך, להגיד תודה למשרד הבריאות ולמשרד הכלכלה.

יפעת קריב: אני אהיה לא ארוכה כי יש פה גם את גדי מ'פאנקסיה' ואת יוגב מ'שיח', ועוד כמה שרוצים לדבר, אבל אני אגיד כמה משפטים חשובים.

יפעת קריב: ראשית, חשוב לציין, ישראל היא יבואנית הקנאביס הרפואי מספר אחד בעולם.

יפעת קריב: איך זה שכל כך קל לנו לייבא וכל כך קשה לנו לייצא?

יפעת קריב: 50 אחוז מהתוצרת שנמכרת היום בישראל בשוק החוקי היא תוצרת מיובאת, חמישים אחוז.

יפעת קריב: כעשרים טון.

יפעת קריב: אז זה אומר שכל שאר המדינות נורא קל להן לייצא.

יפעת קריב: למה קל לייצא בקנדה?

יפעת קריב: למה קל לייצא בפורטוגל?

יפעת קריב: למה קל לייצא באפריקה?

יפעת קריב: ולמה כל כך קשה לייצא בישראל?

יפעת קריב: זאת השאלה שלי.

יפעת קריב: איך זה יכול להיות שהרגולטור הישראלי מעמיס כל כך הרבה מלל וכל כך הרבה "צריך את זה, וצריך את זה, וצריך את זה", אבל בשאר מדינות העולם פשוט מייצאים.

יפעת קריב: ישראל מאבדת את היתרון היחסי שלה.

יפעת קריב: בכל יום שאנחנו לא מייצאים, יש פגיעה אדירה בתעשייה הישראלית.

יפעת קריב: כל המדינות מעודדות ייצוא.

יפעת קריב: בקנדה הממשלה כל היום חושבת איך לעודד ייצוא, למה?

יפעת קריב: זה מכניס מקומות עבודה, זה מייצר מסים, בטח בעידן של קורונה בעולם.

יפעת קריב: בישראל רק מסבירים לנו כמה זה קשה, כמה צריך עוד אישור ועוד אישור ועוד אישור.

יפעת קריב: כל המפעלים פה מאד מאד מתקדמים.

יפעת קריב: יש פה תעשייה שממש מתקדמת, לכלל המפעלים בישראל.

יפעת קריב: אנחנו מרגישים שקושרים לנו את הידיים והרגליים בפן של הייצוא.

יפעת קריב: אנחנו בשלים לייצא.

יפעת קריב: אנחנו לא מצליחים לייצא.

יפעת קריב: כיום בישראל, נכון להיום בבוקר, אין ייצוא מסחרי ממדינת ישראל.

יפעת קריב: קילוגרמים בודדים.

יפעת קריב: אם יובאו לישראל כעשרים טון, יוצאו מישראל בערך 250 קילוגרם.

יפעת קריב: אלה המספרים.

יפעת קריב: תנו לנו פתרונות.

יפעת קריב: כל החסמים שיעל שכטר העלתה בשם התאחדות התעשיינים, אלה חסמים שניתן לפתור אותם לאלתר.

יפעת קריב: הם לא דורשים הרבה דיונים, הם לא דורשים הרבה שנים של עבודה.

יפעת קריב: אפשר להחליט שעוד השנה הזאת, עד סוף דצמבר, פותרים לפחות 50% מהם.

יפעת קריב: אני רוצה להגיד באמת, אני לא רוצה לחזור על דברים שאמרו, אבל גם נושא ההקרנות וגם נושא חומרי ההדברה, וגם ההכרה בקנאביס כתרופה הם דברים פשוטים.

יפעת קריב: בואו נקיים עליהם דיון, אני מבקשת ממך.

רם שפע: את יכולה להתייחס לנושא של הכרת הקנאביס כתרופה?

יפעת קריב: גדי מפאנקסיה יסביר לכם בדיוק איך זה מוגדר היום בגרמניה וב- EU GMP.

יפעת קריב: זה נקרא Herbal Medicine, יש לזה הכרה.

יפעת קריב: בישראל זה נמצא כסמים מסוכנים, בדיוק כמו ה- CBD, שכולנו יודעים שהוא "סופר-פוד", והוא עדיין יושב בתוך התקן של הסמים המסוכנים.

יפעת קריב: יש היום בתוך התרופות בישראל הרבה מאד תרופות שהן סוג של סמים מסוכנים.

יפעת קריב: מורפיום, אופיאטיות, פסיכיאטריות שהזכירו כאן.

יפעת קריב: אנחנו יודעים להתמודד איתן.

יפעת קריב: למה פתאום בקנאביס, שהוא מוכר כתרופה, לא יודעים להתמודד בישראל?

יפעת קריב: צריך לאמץ את תעשיית הפארמה, צריך לאמץ דברים שכבר קיימים פה.

יפעת קריב: זה יכול להיות הרבה יותר פשוט.

יפעת קריב: אז אני באמת מבקשת שהנושא של ההקרנות, של ההכרה, לעשות לזה אם אפשר לוחות זמנים, שלא ניפגש פה עוד חצי שנה או עוד שנה.

יפעת קריב: אם אפשר לקבוע כבר דיון המשך עוד חודש, לראות איך מתקדמים.

יפעת קריב: הייצוא חשוב לכלל מדינת ישראל.

יפעת קריב: ומשפט אחרון, חשוב לי תמיד להתייחס למטופלים ולתת את זכות הדיבור גם לאחרים – אם יהיה ייצוא משמעותי ממדינת ישראל, המסים והכסף שייכנסו למדינה יוכלו בהחלט ללכת חלקם למימון ציבורי לתרופות למטופלים, וכמובן לטובת המו"פ.

יפעת קריב: אז אלה באמת המטרות העיקריות – להקל על המטופל הישראלי, ולייצא את כל הידע הטכנולוגי והקליני שיש למדינה החוצה.

יפעת קריב: כל המפעלים בארץ מוכנים ובשלים.

יפעת קריב: הידע כאן.

יפעת קריב: משפט אחרון – אנחנו נאלצים היום כולנו לעבוד בחו"ל, וזה פשוט חבל לתעשייה הישראלית.

יפעת קריב: כאב גדול.

יפעת קריב: תודה רבה.

רם שפע: תודה רבה יפעת.

רם שפע: אני מודה שאני לא מצליח לרדת לסוף דעתו של הפער הזה בין מה שיפעת אומרת על זה שבכל העולם זה קל וההגדרה כצמח, לבין מה שאתם מתארים.

יובל לנדשפט: אני אסביר.

יובל לנדשפט: העולם גדול.

יובל לנדשפט: ונהלי הייבוא, היא מדברת על הייבוא, למה בכל העולם זה קל?

יובל לנדשפט: והתשובה היא – נהלי הייבוא בישראל דורשים ממי שרוצה לייבא שהמוצר המיובא יהיה שקול באיכותו לזה הנדרש בישראל.

יובל לנדשפט: שקול.

יובל לנדשפט: לא יותר, גם לא פחות, אני אומר ליפעת.

יובל לנדשפט: בתחילת הדרך, אמנם ניתנו הקלות רבות, ליצרנים בישראל.

יובל לנדשפט: זה היה בתחילת היציאה למדיקליזציה, עת ממש פרוץ הקורונה, ומנכ"ל משרד הבריאות עשה שקלול הסיכונים והאיזונים כיוון שהתבטא פה חוסר, היתה עלייה גדולה במספר המטופלים ולא מספיק ייצור מקומי, ואז החליט מנכ"ל משרד הבריאות להוריד את דרישות האיכות מתוצרת ישראל לתקופה מסוימת תוך כדי לקיחת סיכון כי אמרתי הרי הנהלים כדי לקבוע איכות מסוימת, זה אז היה.

יובל לנדשפט: אבל כבר לא עוד, למעלה משנתיים.

יובל לנדשפט: קנאביס והבאתי לכאן גם את נוהל הייבוא.

רם שפע: רגע, אבל מעבר לייבוא, אני מבין את מה שאתה מסביר, מה צריך לקרות מחר בבוקר כדי שזה ישתנה?

יובל לנדשפט: אי אפשר לחסום ייבוא.

יובל לנדשפט: היום החוק לא מאפשר להגביל ייבוא.

רם שפע: החוק מאפשר ועוד איך להגביל ייבוא.

רם שפע: אני יכול לתת לך את כל הדוגמאות החקלאיות בישראל על הגבלה במכסות.

רם שפע: אני מכיר את זה קצת מהרפורמה בחקלאות ממש בחודשים האחרונים.

רם שפע: אז יש מלא דרכים לעשות את זה.

רם שפע: אני לא אומר שמחר בבוקר להגביל את כל הייבוא זה דבר נכון, אבל ודאי לייצר הגבלות.

רם שפע: גם באיחוד האירופי, אפרופו, אנשים אומרים כל הזמן סיסמאות "זה אירופה, שוק חופשי", וודאי בהקשר של חקלאות, לא קשור רק לקנאביס.

רם שפע: יש הסכמים הדדיים באיחוד האירופי על הרבה מאד הגבלות כדי לשמור על חקלאות.

רם שפע: אז בהקשר הזה, גם בדבר הזה יש לנו את כל הכלים המשפטים והרגולטוריים לעשות את זה.

רם שפע: צריך להחליט אם רוצים, אבל יש את הכלים.

שרונה עבר הדני: אפשר לייצר את זה, זה דורש היפרדות חקיקתית.

רם שפע: אין בעיה, אנחנו פה בכנסת.

שרונה עבר הדני: אפשר, אבל זה עניין של מדיניות, אם מדינת ישראל רוצה לחסום את הייבוא.

רם שפע: לא צריך לחסום, קודם כל אפשר לייצר הסדרים והגבלות.

שרונה עבר הדני: אבל השאלה למה כל כך קל לייבא וכל כך קשה לייצא?

שרונה עבר הדני: כי משרד הבריאות, מדינת ישראל קבעה מה התנאים כדי לייבא לתוכה, וכל מי שעומד בתנאים האלה עושה את זה.

רם שפע: את זה אני מבין, אני שואל יותר על מה שהמשרד קבע ביחס לייצוא.

רם שפע: שם הפער הגדול כרגע, בואי נתמקד בו.

רם שפע: אם יהיה יותר ייצוא, נראה לי שיהיה פחות צורך להגביל ייבוא.

שרונה עבר הדני: בסופו של דבר הקושי העיקרי של הייצוא ואני חושבת שזה עובר כחוט השני, הוא העובדה שהגורם המייבא רוצה תקן כלשהו, שהתקן, אני מזכירה, זה הגורם המפקח המוסמך.

רם שפע: אני מבין, אבל אפשר לשנות את התקן.

רם שפע: אתם לא צריכים להסביר לי מה המצב, אני שואל אתכם מה צריך - - -

שרונה עבר הדני: אבל זה לא משנה את התקן, אנחנו עדיין לא מוגדרים כגורם מפקח מוסמך לדבר הזה, ועל זה בדיוק משרד הכלכלה עובד.

רם שפע: משרד הכלכלה, אם אני מבין, מייצר קשר עם הגרמנים.

רם שפע: אחלה זה נחמד, זה יכול לקחת זמן, הם מדינה אחת.

רם שפע: אם יש לנו אפשרות באמצעות חקיקה או באמצעות תקנות של משרד הבריאות לשנות את זה, אני רוצה לשמוע.

רם שפע: האם זה אפשרי?

שרונה עבר הדני: שום דבר.

שרונה עבר הדני: זה חוזר לזה.

שרונה עבר הדני: תקן יש לו שני חלקים.

שרונה עבר הדני: יש לו את ההוראות שלו, אבל בהקשר שבו אנחנו מדברים יש גם את הגורם המפקח המוסמך.

רם שפע: אני מבין, אבל אתם משרד הבריאות.

רם שפע: אתם יכולים לשנות את זה.

שרונה עבר הדני: אבל אנחנו לא גורם, מבחינת אירופה אנחנו לא יכולים לכפות עליהם להכיר בנו כגורם מפקח מוסמך לעניינם.

רם שפע: אתם יכולים להגדיר שאנחנו נהיה חלק מהתקן האירופי?

שרונה עבר הדני: אם אירופה לא מכירה בזה - - -

רם שפע: לא, זה לא מה ששאלתי.

רם שפע: שאלתי אם אתם יכולים להגדיר את זה.

רם שפע: אחרי זה נראה מה האירופאים אומרים.

רם שפע: האם זה אפשרי?

שרונה עבר הדני: לא, שוב, אנחנו לא יכולים להגיד לאירופה: "אנחנו המפקח שלכם".

רם שפע: אני שואל שאלה די פשוטה.

רם שפע: האם אתם יכולים, ככל שאמרתם שאתם חושבים שזה נכון, להחליט שפה בישראל התקינה שהאירופאים משתמשים בה היא מה שחלה פה.

רם שפע: אחרי זה נראה אם הם מאמצים את זה, אם הם מכירים בזה.

רם שפע: אבל בואו נתחיל בלהגיד את זה, האם אתם יכולים לעשות את זה?

רם שפע: טכנית, האם משרד הבריאות יכול?

שרונה עבר הדני: לצורך העניין, אם התקינה כאן היתה גרועה יותר מהתקינה האירופאית - - -

רם שפע: אני ממש באמת שואל שאלות פשוטות.

רם שפע: האם למשרד הבריאות יש אפשרות להגדיר שהתקן האירופי יהיה מה שחל גם פה.

שרונה עבר הדני: איזה תקן אירופי?

רם שפע: כל מה שקשור לייצוא ולהסכמים שיש ביניהם.

יובל לנדשפט: אני אסביר.

רם שפע: מה התשובה אבל?

יובל לנדשפט: סליחה, חבר הכנסת.

יובל לנדשפט: כל מי שרוצה לייצא, לא צריך אפילו את התקן הישראלי.

יובל לנדשפט: הוא יכול לייצר תחת ה- EU, ולייצאו.

יובל לנדשפט: הוא יכול לייצר אפילו בלי שום תקן, בלי תקן EU GMP.

יובל לנדשפט: הוא יכול לייצר מוצר לא מפוקח לחלוטין ולייצא אותו.

יובל לנדשפט: את זה קבעה החלטה 442.

יובל לנדשפט: שנית, מי שרוצה להחיל על עצמו תקן EU GMP יכול.

יובל לנדשפט: לנו, ליק"ר, או למשרד, אין יכולת להכניס תחת מטריית ה- EUGMP, נקרא לה מטריית ה- ACAA.

יובל לנדשפט: נשמח מאד אם נקבל חוקית את היכולת.

רם שפע: לא הבנתי, חייבים לעשות תיקון חקיקה, או שלמשרד יש את היכולת?

רם שפע: זה מה שאני שואל, אני שואל שאלה משפטית חוקתית.

שרונה עבר הדני: שוב, אנחנו אומרים את אותו דבר וזו באמת נקודה שקשה - - - לפני החלטת הממשלה האחרונה, אנשים היו חייבים לפעול רק לפי הנהלים של משרד הבריאות.

שרונה עבר הדני: עכשיו, לצורך העניין, יכולים לייצר ויש מפעל שיאמץ איזה תקן שהוא רוצה.

שרונה עבר הדני: מותר לו.

שרונה עבר הדני: איזה תקן שהוא רוצה ובוא שנייה נשים בצד את הנושא של הפרדת פסי הייצור.

שרונה עבר הדני: נניח שאפילו באותו מפעל ייעשה שני פסי ייצור אחד ליד השני או אחד מעל השני.

יובל לנדשפט: ויותר מכך, לא ייצר עבור ישראל אלא רק לייצוא.

שרונה עבר הדני: יקים מפעל שמיועד רק למוצרי ייצוא, אז ככה הנושא של ההפרדה הופך לפשוט.

שרונה עבר הדני: עדיין, מבחינת האירופאים, זה לא מספיק כי אין את הגורם המפקח.

שרונה עבר הדני: הגורם המפקח המוכר על ידם.

שרונה עבר הדני: לנושא הזה אנחנו לא מוכרים, נשמח שהאירופאים יכירו בנו.

יובל לנדשפט: היק"ר, משרד הבריאות, המכון לביקורת ותקינה שהוא הגורם המוסמך.

יובל לנדשפט: נשמח אם היק"ר יוכר על ידי האירופאים גם התחלנו בנושא הזה עם הגרמנים משרד הכלכלה.

יובל לנדשפט: הם לפי מה שהתרשמנו בשיחה מאד מאד שמחו יותר מזה כי לגבי המוצרים המוגמרים יש לנו אפילו ידע שהם רוצים אותו, כי אצלם זה מגיע חומרי גלם כהכנות רוקחיות, לא כמוצרים מוגמרים לתעשייה.

יובל לנדשפט: זה נושא קצת סבוך, אני הבנתי שסיבכתי קצת.

יובל לנדשפט: אבל מאד מאד נשמח.

רם שפע: אוקיי, אני אעצור את הנושא הזה פה.

רם שפע: אני אגיד מה אני מבין כרגע, או מה אני חושב שאני מבין, ויהיה לזה המשך.

רם שפע: אנחנו רוצים להגיע למטרה וכרגע אנחנו הולכים "ככה".

רם שפע: זה מה שאני מבין.

רם שפע: יסלחו לי משרד הכלכלה, נראה לי שהתהליך שאתם עושים אפשר לתמצת אותו דרמטית אם תתקבל פה ההחלטה שהיא גם על ידי משרד הבריאות, וגם מקבלי ההחלטות, אני לא שם את זה אצלכם.

רם שפע: לשנות את התקן פה.

רם שפע: האם אחר כך האירופאים יקבלו את זה, או לא? סוגריים, כנראה שכן, אבל אולי לא.

רם שפע: אבל בואו נתחיל בזה שהאפשרות הזו קיימת.

רם שפע: לא יודע אם מחר אבל בתקופה הקרובה, עכשיו גם צריך להגיד אני יודע שהמשרד עובד על זה ובנכונות אמיתית לעשות שם שינוי, אבל בואו רק נציג את המציאות כהוויתה.

רם שפע: אז זה לגבי הנושא הזה.

רם שפע: אני יורד ממנו כרגע.

יובל לנדשפט: בנושא הייבוא.

יובל לנדשפט: צריך להגיד את זה, אני רק אתקן רגע את יפעת בנושא הכמויות.

יובל לנדשפט: זה לא עשרים טון מול מאתיים קילו.

יובל לנדשפט: המספרים קצת שונים.

יובל לנדשפט: יש לי פה את המספרים, הצגנו את זה גם במצגת.

יובל לנדשפט: אני רוצה להיות מדויק.

יובל לנדשפט: בשנת 2021 יובאו כ- 15 טון, כמעט 16, ויוצאו כמעט 700 טון ובימים האחרונים נתייחס גם לייצוא של עוד כמעט 900 קילו.

שרונה עבר הדני: אבל יש פער גדול, אין ספק.

יובל לנדשפט: אבל זה עדיין 18 לאחד.

יובל לנדשפט: למה?

יובל לנדשפט: תנאי האיכות הנדרשים ממוצר מיובא, ברור לכולנו, ואני חושב שעל כך אין חולקים, שאנחנו לא נרצה שאזרחי מדינת ישראל - כמשרד הבריאות זו אחריותנו - לוודא שיקבלו מוצר שאיננו נחות באיכותו ממוצר שמיוצר בישראל.

יובל לנדשפט: ולכן כללי האיכות למוצרים מיובאים דורשים שקילות לפחות של הקיים.

יובל לנדשפט: יש בקנדה מספר מפעלים ששקולים.

יובל לנדשפט: יש ככל שאנחנו יודעים במקומות שייבאו.

שרונה עבר הדני: ואנחנו מקבלים את הפיקוח שלהם.

יובל לנדשפט: ואנחנו מקבלים?

יובל לנדשפט: לא, הפיקוח נעשה על ידי חברות ההתעדה, שהן חברות בינלאומיות.

יובל לנדשפט: אבל המוצרים הם שקולים.

יובל לנדשפט: זה לא כמו שיפעת, או לפחות אני הבנתי, אולי בטעות, מדבריה של יפעת, שכל שטות שמיוצרת בעולם גם אם היא לא איכותית נקלטת בשמחה בישראל, בעוד שבישראל דורשים מי יודע מה כלפי הייצוא.

רם שפע: סוגייה שהועלתה קודם ולא הבהרנו אותה והיא מאד חשובה, הנושא של אישור העסקה של עובדים ועובדות שרוצים לעבוד, ואני במקרה מכיר את זה מחבריי הקרובים, שעזבו את התחום כי פשוט לא הצליחו.

רם שפע: אני אשמח שנציגת המשטרה תציג את עצמה ותתייחס לזה, ואחרי זה נבין איפה הפער, כי זה באמת דבר שאפשר לשנות אותו מחר בבוקר, אני מניח.

ענת חן מיכאלי: נעים מאד, ענת חן מיכאלי, אני ראש תחום קנאביס רפואי במשטרה.

ענת חן מיכאלי: לעניין הנושא של בדיקות העובדים, אז כמו שאמרתי קודם.

ענת חן מיכאלי: על פי חוק, בסעיף 25 ג' בפקודת הסמים המסוכנים מוגדר שמשטרת ישראל היא גורם ממליץ למשרד הבריאות, למנהל היק"ר לעניין בדיקות עובדים.

ענת חן מיכאלי: המשמעות היא שבעצם משטרת ישראל לא מבצעת פיזית את הבדיקות, אלא משרד הבריאות מעצם היותו משרד ממשלתי, ולפי חוק המרשם הפלילי שזכאי לקבל מידע, הוא בעצם מחזיק כספת, וכל רשימות העובדים מגיעות אליו ואז הוא מזין אותם.

ענת חן מיכאלי: כמובן שאנחנו עובדים בשיתוף פעולה מלא עם היק"ר, יד ביד, מבחינתנו אין איזשהו פער.

רם שפע: תסבירי רגע את התהליך.

רם שפע: משה רוצה לעבוד בחוות דני, מה קורה?

ענת רון: אז שוב פעם, כמו שאמרתי, הבדיקות נעשות ביק"ר עצמו.

ענת רון: הבדיקות לא מגיעות פיזית למשטרה.

ענת רון: היק"ר, היחידה, האורחים של יובל, מזינים קובץ אקסל לתוך המחשב ואז המחשב, אחרי אמור להיות 24-48 שעות להחזיר תשובה האם מאושר/לא מאושר, וברגע שיש שאלות נוספות, רק אז היק"ר יפנה למשטרה כדי לקבל איזושהי התייחסות.

ענת רון: אני ממליצה שיובל יסביר בדיוק מה הסיבות, מה החסמים האובייקטיביים מבחינתם בכל הנושא הזה, אבל אנחנו כמשטרה לא מבצעים את הבדיקות הפיזיות.

ענת רון: העיכוב הוא לא פיזי אצלנו.

ענת רון: לעניין ההצהרה שעלתה פה שהבדיקות יהיו ישירות מול המשטרה, זו סוגייה של תיקון חקיקה.

ענת רון: החוק מבהיר באופן מפורש - משטרת ישראל היא גורם ממליץ.

ענת רון: משטרת ישראל לא בודקת.

רם שפע: מה קורה בשאר התחומים?

רם שפע: בתחום חיים אחר, רוצים לעבוד איפשהו, משטרת ישראל בודקת?

ענת חן מיכאלי: אין הרבה תחומים.

ענת חן מיכאלי: התחום העיקרי שבו משטרת ישראל מבצעת בדיקות הוא ברישוי עסקים.

ענת חן מיכאלי: ההליך ברישוי עסקים, כאשר עוסק רוצה לקבל רישיון מהרשות המקומית, חלק מתנאי המשטרה בהליך קבלת האישור מהמשטרה זה בדיקות, והבדיקות אכן מבוצעות ברמת התחנות.

רם שפע: והם לוקחים 48 שעות?

ענת רון: כמה זמן זה לוקח, נורא קשה לבוא ולקבוע, אבל זה לוקח בממוצע של כמה ימים.

רם שפע: תהליך של ימים.

רם שפע: כי יש פה משהו חריג, צריך להגיד.

ענת חן מיכאלי: אלא אם כן יש חריגים לפה או לפה.

ענת חן מיכאלי: אבל שוב, יובל יידע להסביר, ולדעתי הדברים מאד אובייקטיביים, למה העיכוב הזה.

רם שפע: מר לנדשפט, אם אתה רוצה אתה יכול להתייחס.

רם שפע: בבקשה.

יובל לנדשפט: קליטה מהירה של עובדים חיונית.

יובל לנדשפט: אין ספק לאף אחד.

יובל לנדשפט: ואמרה ענת, זה גם חלק מפקודת הסמים, פרק ג' שנחקק לפני כשנתיים וחצי-שלוש, שמחייב כל עוסק בתחום, בין אם במגע עם הסם ובין אם בלי מגע עם הסם, קנאביס, חייב ברשיון.

יובל לנדשפט: ועל מנת לקבל את הרשיון, הוא צריך לקבל אישור לעיסוקו לאחר קבלת המלצת משטרת ישראל.

יובל לנדשפט: ואז העוסקים פונים אלינו ליק"ר, שהיק"ר למעשה בשלב הזה הוא רק גורם מתווך, מגישים לנו את אותה טבלה שנקראת כספת, דרכנו מועבר למשטרה.

רם שפע: תוך כמה זמן?

יובל לנדשפט: מועבר מהר מאד.

יובל לנדשפט: כי הם לוקחים ופשוט מדביקים את זה.

שרונה עבר הדני: אם הטבלה נעשתה כמו שצריך, אין בעיה.

יובל לנדשפט: לא, גם לפעמים כשהיא נעשית לא כמו שצריך, שזה "שמחה גדולה".

יובל לנדשפט: תכף אני אגע בסיפור כזה.

רם שפע: יש הרבה עוסקים בזום שרוצים לדבר, אני רוצה להגיע גם אליהם.

יובל לנדשפט: מגישים טבלה, את אותה טבלת כספת, ולמעשה בשלב הזה זה קופי פייסט לתוך טבלאות הכספת של המשטרה, אין גישה לעוסקים, הם לא יכולים.

יובל לנדשפט: קופי פייסט וכו', ונשלח למשטרה.

יובל לנדשפט: חלק גדול, לצערנו גדול מאד מהתשובות הגיעו בחזרה בגלל טעויות שהעוסק כתב שם.

רם שפע: זה טכני, זה לא אמור להיות חצי שנה.

יובל לנדשפט: הכל זה בנוסף.

יובל לנדשפט: והיה לנו אפילו מקרה שבה הגיעה עורכת דין של עוסק, אמרה שהיא בעצמה עשתה את הטבלה והיא לא מבינה איך - - -

רם שפע: רגע יובל, סליחה אני קוטע אותך.

רם שפע: אנשים במשק צריכים אישור מהמשטרה, בהקשר הזה קנאביס, לא הצלחתי להבין ממה שהקראת למה זה מגיע אליכם.

רם שפע: אולי אני מפספס אבל בחוק זה לא מה שכתוב, כתוב שצריך אישור.

רם שפע: למה אי אפשר שמחר בבוקר ישלחו כל העוסקים למשרד לבטחון פנים, יקבלו אישור ויחזרו.

ענת חן מיכאלי: כי בחוק רשום המלצת משטרה.

ענת חן מיכאלי: לא רשום דעת משטרה, זה המלצה רשומה.

רם שפע: אם כתוב המלצה, שאתם צריכים להמליץ, לא כתוב שמישהו אחר צריך לאשר.

רם שפע: מה אתם בודקים?

רם שפע: קטונתי, אני לא מבין.

רם שפע: מה אתם בודקים?

רם שפע: משה בא לעבוד, מה בודקים עליו שמותר לו לעבוד עם קנאביס?

רם שפע: כשהלכתי להיות מורה, הייתי צריך להוציא אישור מהמשטרה שאני יכול להיות מורה.

יובל לנדשפט: ברשותך אני אסביר את זה, אני אעשה את זה הרבה יותר בקצרה, ואתן את הפתרון שהוא די עלה פה אבל הוא תלוי בחקיקה, אתה הצעת אותו, אני אחזור עליו פשוט בקול רם ובמדוייק.

יובל לנדשפט: אנחנו יכולים לתת רשיון רק לאחר שקיבלנו את המלצת המשטרה.

יובל לנדשפט: לא ניתן לתת המלצה למשטרה אם הפרטים מועברים לא נכון, זה מתחיל פינג-פונג מתוך אותן טבלאות כספת.

יובל לנדשפט: שלישית, השיטה, שבה היק"ר מקבל מהמשטרה דרך אגב לא לאחר יום יומיים - אנחנו מקבלים את זה די במקטעים, הממוצע הוא כ- 17 יום, אבל זה לא נורא, כולנו נחתום עליו מחר.

יובל לנדשפט: גם אותו ובסלמי, אבל גם הדבקת הסלמי הזה, שמגיע סלט של סלמי של עוסקים שונים, כך זה מגיע מהכספת המשטרתית, ניתן להתגבר עליו באמצעים טכנולוגיים, פנינו ליחידת המחשב לפתור את זה.

יובל לנדשפט: אבל אליה וקוץ בה, עדיין לא פתרנו את אותם שמות שגויים, שמלכתחילה ניתנים שגויים, אבל בואו נתעלם גם מזה, כי למעשה נתת איזשהו פתרון, ואני אחזור עליו בקול רם.

יובל לנדשפט: שאלת גם מה המשטרה בודקת.

יובל לנדשפט: המשטרה נותנת המלצה, וזה היה בדיונים, לא רק לאור ר"פ (רישום פלילי), אלא גם לאור חוו"ד, מידעים או דברים אחרים שיש לאגף המודיעין, אנחנו לא יודעים.

יובל לנדשפט: אנחנו מקבלים המלצה די מזוקקת, וניתן לערור אליה.

יובל לנדשפט: שבמקרה ומגישים ערר, אנחנו מקבלים פרפראזה רחבה יותר.

יובל לנדשפט: היה כבר המקרה הזה, היות וחוזקה של המלצת המשטרה שאימצנו במקרה אחד נידון גם בבית המשפט, ויותר מפעם אחת, וגם בדלתיים סגורות באותה הפרפראזה, ובית המשפט דחה את בקשות התובעים.

יובל לנדשפט: נקודת המוצא היא שהמשטרה יודעת על מה היא מדברת, במקרה שהיא דוחה.

יובל לנדשפט: אבל ההמלצה שלה נדרשת.

יובל לנדשפט: קל מאד, לשיטתך, לפתור את זה לו הפנו העוסקים אל המשטרה, המשטרה תאשר למי מהעובדים, או לא תאשר, זה הכל.

יובל לנדשפט: ובבקשת הרשיון הם יציגו לנו את אישור המשטרה, יש אישור משטרה.

יובל לנדשפט: בדיוק כמו היום ה- GSP, Good Security Practice, אותו אישור אבטחה, שענת ממונה על אותם שוטרים במחוזות שנותנים.

יובל לנדשפט: מגיעים העוסקים, פונים ליק"ר, אנחנו מפנים למשטרה, אבל המשטרה היא זו שמנפיקה את האישור של ה- GSP.

יובל לנדשפט: אבל זה לא החוק היום.

יובל לנדשפט: אינני יודע מה עמדת המשטרה, האם היא ערוכה לכך.

יובל לנדשפט: אינני יודע מהי עמדת המשרד לבטחון פנים לגבי כך.

יובל לנדשפט: אם אתה שואל מה עמדתנו כיק"ר, נראה לנו מאד מאד הגיוני, אני שומע גם פה מהעוסקים שזה נשמע הגיוני, אבל לא התקיים דיון בין משרדי.

יובל לנדשפט: אינני מייצג את המשרד, רק את היק"ר.

רם שפע: אז איזה יופי, הנה הוא מתקיים.

רם שפע: כנראה לא נחליט פה את הכל, אבל יכול להיות שנפרוץ דרך להחלטה אחת.

ענת חן מיכאלי: כמו שאמרתי כדי שזה יתבצע נדרש תיקון חקיקה, זה לא עניין של החלטה או הוראה פנימית.

רם שפע: למה?

ענת חן מיכאלי: כי החוק קובע.

רם שפע: החוק קובע שאתם ממליצים, והם צריכים לאשר.

רם שפע: אתם יכולים להמליץ אנחנו חוסכים את השלב הראשון.

רם שפע: יש שלושה שלבים.

רם שפע: שלב ראשון מגיע ליק"ר, שלב שני מגיע אליכם, שלב שלישי חוזר אליהם, ככל שאני מבין.

רם שפע: אני לא רוצה לפתור את זה עכשיו, אני רוצה להבין.

רם שפע: אם אפשר למנוע את השלב הראשון שבו זה מגיע אליהם, זה יגיע אליכם, תהיה המלצה חיובית, ככל שלא אז ברור שצריך לטפל בזה, אבל ככל שהיא חיובית, זה חוזר לאותו אחד שפנה אליכם והוא נדרש כמובן, וטוב שכך, להציג למשרד כדי לקבל אישור.

ענת חן מיכאלי: אז זה לא עובד ככה.

ענת חן מיכאלי: כי אני לא יכולה - - -

רם שפע: אני מבין, זה ברור לי.

קריאה: זה היה ככה בקורונה.

ענת חן מיכאלי: זה לא היה ככה בקורונה, בוא נדייק.

ענת חן מיכאלי: זה ממש לא היה ככה.

רם שפע: לא אם יש משהו לא חוקתי, אנחנו כמובן לא נמליץ עליו.

ענת חן מיכאלי: בקורונה היק"ר אמר ונתן אישור להעסיק את העובדים, עוד טרם התקבל אישור היק"ר להעסיק אותם.

ענת חן מיכאלי: זה מה שהיה בקורונה.

ענת חן מיכאלי: בקורונה לא נאמר שהם פונים למשטרה ואז המשטרה מאשרת.

ענת חן מיכאלי: אז אם כבר מדייקים, לדייק מה היתה הוראת השעה.

ענת חן מיכאלי: זו לא היתה הוראת השעה.

יובל לנדשפט: אני מוכרח לומר שענת צודקת, במהלך משבר הקורונה ובצוק העיתים, ומתוך כוונה למנוע פגיעה קשה באספקת מוצרי הקנאביס למטופלים, קיבלנו בהתייעצות הוראת שעה מוגברת, מאד מאד קשה לקבלה, ולאחר מכן היא הופסקה.

יובל לנדשפט: אין חולק שאין הצדקה היום לחרוג מהקבוע בפקודה ובנהלים.

יובל לנדשפט: ולשם כך, ענת צודקת, צריך תיקוני חקיקה של הפקודה.

ענת רון: יש כאן כמה סוגיות.

ענת רון: קודם כל גם בפקודת הסמים המסוכנים מוגדר מפורשות, משטרת ישראל היא גורם ממליץ ליק"ר לעניין אישורי העובדים, לעניין בדיקות מסוכנות, ר"פ, מידע מודיעיני וכו'.

ענת רון: אז גם פה צריך תיקון חקיקה.

ענת רון: מעבר לזה, לתת לעוסקים - עם כל הכבוד משטרת ישראל לא נותנת מידע פלילי, ובטח ובטח לא למעסיקים על אנשים אחרים.

ענת רון: חשוב לבוא ולומר שיש פה עניין של המרשם הפלילי ואיסור מסירת מידע, אז אני לא יכולה לתת לעוסק באופן ישיר, ולבוא ולהגיד לו זה מאושר או זה לא מאושר לאור מידע פלילי.

ענת רון: משרד הבריאות מקבל ממני, כי משרד הבריאות הוא גוף מאושר לפי חוק המרשם הפלילי.

ענת רון: בגלל זה אני אומרת, בכל הדברים האלה פשוט נדרשים תיקוני חקיקה, ואנחנו נידרש לעשות עבודה עם משרד הבריאות, משרד הבט"פ ובתוך המשטרה כמובן אח"מ (מודיעין), לשקול את כל המשמעויות.

ענת רון: שוב פעם, אני מניחה שצריך למצוא איזשהו פתרון ביניים כי כולנו פה עם הפנים לעוסקים.

שרונה עבר הדני: חשוב אולי להדגיש כאן משהו שקצת נבלע במלל.

שרונה עבר הדני: שבנושא הזה כן זיהינו חסם.

שרונה עבר הדני: שהטבלאות עוברות משויכות לעוסקים, ואחר כך חוזרות אלינו מבולגנות ואז יש לנו פרק זמן נוסף שבו אנחנו צריכים לפרק את התשובות שחוזרות ולשייך אותם לעוסקים מסוימים.

שרונה עבר הדני: זיהינו את החסם הזה, שבאמת גורם לתוספת זמן, ובתהליכי פיתוח מחשובי, שאנחנו מקווים שיסתיים במהרה בימינו, פתרון שיפתור את זה וכנראה יקצר את פרק הזמן הזה שבאמת הוא מיותר.

שרונה עבר הדני: אנחנו זיהינו את החסם הזה, מנסים לתפעל אותו.

רם שפע: אני שמח, אכן חסם שנשמע אבסורדי.

שרונה עבר הדני: זה מה שקורה עם מחשבים, הם עושים מה שאומרים להם לעשות.

שרונה עבר הדני: אם לא אמרת להם בדיוק, הם לא יעשו משהו ליד.

שרונה עבר הדני: אז כרגע מנסים לגרום להם לעשות משהו ליד.

רם שפע: אוקיי, אנחנו לא ניכנס לעניין הזה, אני לא בטוח שהבעיה פה היא מחשובית.

שרונה עבר הדני: זה לא הכל, אבל אני אומרת שחלק, זה חסם שזיהינו אותו, שהוא מעכב, זה העובדה שכמו שיובל תיאר – להעביר את זה למשטרה זה העתק-הדבק, "נו פרובלם".

שרונה עבר הדני: מצאנו שכשה

שרונה עבר הדני: תשובות חוזרות והן לא משוייכות, זה יוצר פער זמנים, שלא לומר בזבוז זמן של עובדים.

שרונה עבר הדני: ועל זה אנחנו עובדים לתקן מחשובית, ואנחנו מקווים שבמהרה בימינו זה יתוקן, וודאי ישפר את התהליך.

רם שפע: אוקיי.

רם שפע: ענת מססה מהלשכה המשפטית של המשרד לבטחון פנים מבקשת לדבר.

רם שפע: בבקשה.

ענת מססה קינן: תודה רבה.

ענת מססה קינן: קודם כל לגבי הסוגייה של העובדים, הסוגייה הזאת מוכרת לנו.

ענת מססה קינן: גם בסיור שערכנו הצוות שקיים במשרד, וגם מפנייה של העוסקים אלינו, ואכן בדקנו אותה.

ענת מססה קינן: שני דברים: האחד, על פי החוק, היק"ר הוא הרגולטור ולכן הוא זה שמוסמך לתת את ההיתר, ולכן המשטרה נותנת רק המלצה מול הרגולטור.

ענת מססה קינן: על אף שבחוק ניתן למשטרה פרק זמן של כאר

ענת מססה קינן: בעה חודשים לתת את ההמלצה, בגלל סוגיות שיכולות להיות יותר בעייתיות של תאגידים זרים וכיו"ב, בפועל, לאחר בירור שערכנו, ככלל, ההמלצות ניתנות תוך ימים בודדים מהיק"ר, למעט חריגים שצריכים בירור יותר מעמיק.

ענת מססה קינן: ממה שאנחנו הבנו, באמת כמו ששרונה אמרה מדובר שם על איזשהו חסם מחשובי שיכול לפתור את הנושא הזה, לא ידוע לנו על משהו אחר.

רם שפע: ענת, השאלה שלי, אני חייב להגיד שיש דברים שלפעמים אתם מעכבים, נראה לי שגם משרד הבריאות אומר שכרגע הסוגייה לא מתעכבת אצלכם.

רם שפע: מה שחשוב לי להבין, כי הנציגה ענת דיברה פה על הצורך בשינוי חקיקה, עד כה לא זיהיתי שום צורך בשינוי חקיקה ונראה לי שאת הכל אפשר לשנות גם בלי.

רם שפע: נכון?

רם שפע: אין פה פער חקיקתי?

ענת מססה קינן: אני חושבת שמכיוון שהחסם הוא לא אצלנו, אין צורך בשינוי חקיקה.

ענת מססה קינן: צריך לייעל את התהליך.

שרונה עבר הדני: אבל הפקודה אומרת – "המנהל יפנה למשטרה".

ענת חן מיכאלי: אז סליחה אם הובנתי לא נכון.

ענת חן מיכאלי: מה ששרונה וענת אמרו, ודאי שאם יש חסם וככל שאפשר למצוא פתרונות טכנולוגיים כדי לייעל את התהליך.

רם שפע: ברור שאת לא שואפת לחקיקה מיותרת.

ענת חן מיכאלי: אבל אמרתי, כדי שזה יפנה למשטרה ישירות, צריך שינוי חקיקה.

רם שפע: בנושא הזה אנחנו כמובן נוציא את זה בסיכום הדיון.

רם שפע: אנחנו נייצר ביניכן ממשק ישיר, בין משרד הבריאות לנציגי הבט"פ.

רם שפע: אני ואביגיל מהצוות שלי נוודא את זה.

רם שפע: נראה לי שהנכונות שלכם כמשרד הבריאות, אני יודע שגם לשכת השר מעורבת בזה וזה חשוב גם לה, אנחנו יכולים לפחות בדבר הזה לתת עוד בשורה, נראה לי אפשרי תוך ימים בודדים למצוא פתרון טוב יותר.

רם שפע: מעולה, נראה לי שכולם ישמחו אז אנחנו לא צריכים למצוא בעיות איפה שאין.

רם שפע: תודה לך.

רם שפע: ד"ר דדי סגל ביקש את זכות הדיבור.

דדי סגל: קודם כל תודה רבה.

דדי סגל: הדיון הזה הוא סופר חשוב.

דדי סגל: אני רוצה להתחיל בלהגיד קודם כל שאנחנו כבר בשלב אחד קדימה מאיפה שהיינו לפני אוגוסט.

דדי סגל: היום אפשר לייצא.

דדי סגל: ופנקסיה כבר ייצאה שני משלוחים של מוצרים מתקדמים שאינם רשויים בישראל.

דדי סגל: מוצר מוביל טכנולוגית בעולם, שבגלל שהוא לא רשום במדינת ישראל אבל כן רשום בגרמניה לא יכולנו לייצא אותו, עד השינוי המאד מבורך שעשו החברים כאן ממשרד הכלכלה, משרד הבריאות וכל מי שעזר לדבר הזה, וזה מהלך סופר חשוב שאפשר את זה, ולא היה יכול לקרות לפני זה.

דדי סגל: אני חושב שמדינת ישראל צריכה להתמקד בלייצא מוצרים מתקדמים כמו משאפים וטבליות ולאו דווקא, או במקביל לפחות, לייצוא של פרחים, וזה שהשתנתה התקנה עזר מאד בדבר הזה.

דדי סגל: אחרי שאמרתי את זה, צריך לשים לב שיש עוד חסמים.

דדי סגל: העובדה שהתקן בישראל באמת לא תואם לתקן באירופה מקשה על התעשייה.

דדי סגל: פנאקסיה למזלה ולשמחתה הצליחה להביא רשות בריאות אירופאית כדי להסמיך אותה, אבל כל החברים האחרים כאן מהתעשייה מתקשים בזה, יש קורונה, זה מורכב, והדבר הזה מאד מאד חשוב וגם פה המהלך הזה של השוואת התקנים בעיניי הוא מאד מאד חשוב.

דדי סגל: נקודה נוספת שחייבים לשים אותה פה, העובדה שאין אפשרות או שמאד קשה לעשות רישוי למוצרים מתקדמים בישראל, מונעת למעשה מהתעשייה פה להיות בחזית העולמית כמו שהיא היתה יכולה להיות.

דדי סגל: אנחנו רשמנו את המוצר בגרמניה, את אותו משאף קנאביס מאד מתקדם.

דדי סגל: אבל אם למשל היינו רוצים לייצא את זה לברזיל אנחנו לא יכולים, כי ברזיל דורשת אישור במדינת המקור.

דדי סגל: והעובדה שמאד קשה לקבל אישור למוצר הזה פה בישראל מונעת מאיתנו לייצא לברזיל, וזה מאד חבל.

דדי סגל: הדבר הזה גם היה משפר את היכולת של המטופלים במדינת ישראל לקבל מוצרים מתקדמים יותר.

דדי סגל: אני חושב שאין ספק שמשאף קנאביס עדיף על עישון קנאביס, ושימוש בטבליות קנאביס עדיפות על שימוש בשמנים.

דדי סגל: ואם היה איזשהו נוהל או הגדרה שקופה, ברורה ופשוטה לאיך התעשייה פה יכולה להביא מוצרים כאלה גם בשוק הישראלי, זה היה עוזר קודם כל למטופלים במדינת ישראל, ושנית גם לתעשייה לייצא יותר.

דדי סגל: זה הכל, תודה רבה.

רם שפע: יישר כח.

רם שפע: התרשמתי מהתמציתיות.

רם שפע: אריאל גרופר ביקש את זכות הדיבור, בבקשה.

רם שפע: אני אשתדל עכשיו לתת לכמה שיותר מכם.

רם שפע: אריאל, בבקשה.

אריאל לאון גרופר: אני אעשה את זה קצר.

אריאל לאון גרופר: אני אלך קדימה, לגבי הייצוא - לפי מה שהכניסו בהחלטה בחוק ההסדרים, לא יודע איך זה מוגדר, רשום שם שיהיה אפשר ייצוא של מוצרי קנאביס, ודיברנו על זה, שאינם מאושרים בישראל.

אריאל לאון גרופר: השאלה שלי אם זה רק למוצרים שחוסים תחת קטגוריית הרפואי, או גם ל- recreational.

אריאל לאון גרופר: נתנו כדוגמא את גרמניה, גרמניה הולכת לכיוון של לגליזציה, השאלה אם נוכל לייצא אליהם מוצרים המוגדרים מוצרי פנאי, או שההחלטה אומרת - רק מוצרים שחוסים תחת הקטגוריה של הרפואי?

רם שפע: אני מניח שמשרד הבריאות שמעו את השאלה, תכף שרונה או יובל יתייחסו.

אריאל לאון גרופר: ושאלה נוספת – לגבי ייצוא, היום אם אני רוצה לייצא לאירופה אני צריך EU GMP, אבל אם אני רוצה לייצא לקנדה אני לא צריך לעמוד בתקן הזה, אבל אין לי אפשרות לייצא לקנדה.

אריאל לאון גרופר: ראשית, כי מסחרית זה לא נכון, אבל הדבר השני הוא שקנדה לא תיתן לי לייצא אליה.

אריאל לאון גרופר: בפועל, היא סוגרת את השערים שלה ומפרה את הסכמי הסחר הבינ"ל, ומאידך אנחנו כמדינת ישראל מאפשרים לה כניסה חופשית של חומר.

אריאל לאון גרופר: אז מה העמדה של מדינת ישראל על זה?

אריאל לאון גרופר: זה גם משהו שהייתי שמח לדעת.

רם שפע: בסדר גמור.

רם שפע: תודה רבה לך.

רם שפע: מי עוד ביקש את זכות הדיבור?

רם שפע: בבקשה, יוגב.

יוגב שריד: תודה רבה.

יוגב שריד: שלום לכולם, יוגב שריג, חברת 'שיח מדיקל'.

יוגב שריד: 'שיח מדיקל' ששונה אולי מחלק גדול מהחברים פה - אנחנו לא מפעל, אנחנו גם מגדלים, גם משווקים, גם מייצאים.

יוגב שריד: אני לא אחזור על מה שאמרו, חלק גדול ממה שאמרו אני מכיר גם ברמה האישית למרות שאין לנו מפעל, אבל חשוב לי לחדד פה נקודה על הפרקטיקה שקיימת היום ולא רק להסתכל על העתיד.

יוגב שריד: עד היום אנחנו כבר ביצענו מספר משלוחי ייצוא, כולל משלוח נוסף שיש לנו בשבועיים הקרובים, ואני חייב להגיד שאמנם יש נוהל רשום בנושא הייצוא, אבל הפרקטיקה לא תמיד עובדת.

יוגב שריד: זאת אומרת, אין באמת אנשי מקצוע שאני עובד מולם בשוטף בנושא הייצוא.

יוגב שריד: בכל משלוח אני צריך להגיע בסופו של דבר עד ראש היק"ר או סגנו, והם עצמם באים לעשות את הביקורת ולשחרר את המשלוח.

יוגב שריד: כל הדבר הזה יוצר אצלנו חוסר בהירות מתי יהיה הייצוא, איך, למה.

יוגב שריד: בסוף אנחנו חברות עסקיות.

יוגב שריד: אגיד את זה ככה, המתחרים שלנו, וזה בעיקר הקנדים, מציפים את המדינות הרלוונטיות שהיום אנחנו מייצאים אליהם, וכל ייצוא שמתעכב או נדחה פשוט יוצר אצלנו איזשהו חוסר אמינות ומוריד את האטרקטיביות שלנו בייצוא.

יוגב שריד: מה שאנחנו בסך הכל רוצים זה יותר בהירות.

יוגב שריד: אני יכול להגיד שהבנתי גם מהתקשורת וגם מהחלטות קודמות, שהיו אמורים להיות פקחי ייצוא ייעודיים, ברגע שיהיו פקחי ייצוא ייעודיים זה יקל על כולנו לסגור את התהליך הזה, לעשות את זה מהר, לעשות את זה וודאי וברור.

יוגב שריד: ואני חושב שזה יהיה הפתרון הכי מהיר, הכי קל אגב, לא צריך שום החלטות בשביל זה, זה אולי תקן או שניים שכבר היו אמורים להגיע, וזה יקצר את המעגל ויוכל להמשיך את הייצוא או לחזק את הייצוא שקיים כבר היום, עד כמה שאני יודע היום זה לא קיים.

יוגב שריד: ואני כן אגיד, למרות שלא דובר פה בדיון על הייצוא, אבל כן דיברו על העובדים, אז חשוב כן להגיד את זה על הנושא של העובדים שהנושא הזה קריטי לתפעול היומיומי.

יוגב שריד: אני חושב שאנשים לא מספיק מבינים שעובדים, בטח עובדי החקלאות, זה עובדים שאם אני לא נותן להם תשובה תוך יומיים-שלושה-ארבעה הם הולכים לעבוד במקום אחר, ואם הם לא פה אז הם הולכים למסעדה או הולכים לתחנת הדלק, זה לא עובדי מקצוע, זה לא עובדים שיהיו פה עכשיו שנים איתנו.

יוגב שריד: לא לקבל את האישורים האלה עוצר אותנו.

יוגב שריד: אגב אני חושב שיותר מזה, אם אנחנו גם נייצר את הפתרון של העובדים מהר יותר זה ייעל את התהליך של כולנו, דבר שבסופו של יום גם יוריד את המחיר למטופלים בישראל.

רם שפע: משפט לסיכום בבקשה.

יוגב שריד: אז אמרתי, אם עניין העובדים ייפתר אני חושב שזה יוריד מחירים, ואגב לגבי מה שענת אמרה אני חושב, ותקנו אותי אם לא, שומרים עם נשק בחוות שלנו שצריכים לקבל אישור, מקבלים אותו דרך חברות השמירה, לא דרך רגולטור אחר בצורה כזו או אחרת, תוך ימים ספורים.

יוגב שריד: אז יכול להיות שזה יכול להיות הפתרון, מבחינתי שזה יהיה דרך חברות השמירה ולא דרך היק"ר אם אפשר לעשות רגולציה כזו או אחרת.

רם שפע: אבל פה החקיקה מגדירה את זה אחרת.

רם שפע: אבל אני מסכים שגם הנקודה של האבטחה, כיוון שביקרתי בלא מעט מקומות, היא גם סוגייה שעולה בכל מקום, מאתגרת מאד את היצרנים.

רם שפע: אני נותן לעוד כמה אנשים את זכות הדיבור, תרשמו את הסוגיות המשמעותיות כשהן יעלו ואז כל אחד מהמשרדים יוכל להתייחס ולסכם, כי מכיוון שצריך להכין את החדר לדיון נוסף, אנחנו טיפה מזדרזים.

רם שפע: הבטחתי אז אני עומד בזה, תמר בן שימול, בבקשה, תציגי רק את עצמך ואת התפקיד.

תמר בן שימול: בוקר טוב.

תמר בן שימול: קוראים לי תמר בן שימול, אני מתנדבת בעמותת אלי"ס.

תמר בן שימול: איתי נמצאת יו"ר העמותה, אירנה לוית.

תמר בן שימול: אנו מבינות כי את חוק הלגליזציה לא נוכל למנוע מלעבור, על אף כל הנתונים השליליים שבידינו כאנשי מקצוע.

תמר בן שימול: למרות כל היתרונות, לקנאביס ישנן תופעות לוואי חמורות, מכיוון שהקנאביס מפחית את העירנות ויכול לגרום למצבי סיכון אצל המשתמשים וסביבתם, אנו ממליצות על מספר הגבלות, בדומה למה שקיים כבר בחוק לגבי אלכוהול.

רם שפע: תמר, אני לא רוצה לקטוע אותך, אני מבין שאת מקריאה משהו, זה לא בדיוק הדיון, אם כי זו מסקנה טובה.

רם שפע: אז אם ממש במשפט את יכולה להגיד, אין צורך להקריא את זה.

רם שפע: יהיו לנו פה דיונים כלליים על אסדרת שוק הקנאביס, אבל זה לא כרגע.

רם שפע: אנחנו עסוקים ספציפית בקנאביס הרפואי.

תמר בן שימול: אז אני אתן כמה מילים קטנות שכן קשורות, בעיקר על מה שכבר ציינו משרד הבריאות.

תמר בן שימול: אז ככה, זאת בעוד אין לציבור הרחב ובפרט לבני הנוער מידע על סכנות הסמים, והקנאביס בפרט, ולכן אנחנו מסכימים עם משרד הבריאות, שצריך שיהיו על תוויות הקנאביס הסברים על כל ההשפעות השליליות.

רם שפע: אני מודה לך, אבל אני בכל זאת קוטע מכיוון שספציפית זה לא הדיון, אבל אני מבטיח לך שיהיו לנו דיונים שקשורים לאסדרת שוק הקנאביס, מה שמכונה לגליזציה, וגם בהיבטים מאד משמעותיים של בני הנוער, בשל הצורך המאד משמעותי שלנו להמשיך לעקוב אחרי ההתמכרויות של בני הנוער, יש מציאות מאד לא טובה, אבל זה פשוט לא הדיון עכשיו, אז אני מודה לך, היית נחושה נתתי לך את זכות הדיבור, אבל אנחנו מתקדמים.

רם שפע: נציגי משרד האוצר, יש פה כמה, אני לא יודע מי מכם רוצה לדבר.

רם שפע: ירון כהן ותומר מצא, מי מכם שיותר רלוונטי לשלב הזה של הדיון.

רם שפע: ירון נראה לי שאתה.

ירון כהן: תומר ביקש קודם אז אני אתן לו את זכות הדיבור.

רם שפע: ממש בקצרה תומר.

תומר מצא: ברשותכם, אני אעשה את זה מאד בקצרה, אני מבין את הצורך בפתיחת השוק, בהתייעלות כלכלית.

תומר מצא: אנחנו הרי כל הזמן מסתכלים קדימה על כל נושא ההתייעלות.

תומר מצא: אני מדבר מתוך התפקיד שלי כרגע, והתפקיד שלי הוא ממונה יחידת הכלבנים ברשות המסים.

תומר מצא: אנחנו מתעסקים ביום יום באכיפה, ביומיומית, בכל נושא הברחות הסמים לישראל.

תומר מצא: כדי ליצור את הנושא הזה של הייצוא אנחנו צריכים לעשות אותו באופן מסודר, ליצור הפרדה לוגיסטית, כדי שנוכל להפעיל בצורה הטובה ביותר את הכלבים, שהם היום האמצעי החשוב ביותר, אני חושב, בנושא של תפיסות הסמים.

תומר מצא: כלומר אנחנו צריכים לחדד את כל הנושא הזה של ההפרדה הלוגיסטית בין הייצוא לייבוא ובין כל הנושא הזה של הכלבים, בעצם לא נתחיל להתעסק בכל מיני סימונים שאנחנו נקרא להם סימוני שווא, אבל הם למעשה לא סימוני שווא אלא סימונים של ייצוא קנאביס לחו"ל, ולא ייבוא, ולא בעצם הברחות סמים לישראל.

רם שפע: בסדר גמור, טוב שהדגשת.

רם שפע: בבקשה ירון כהן, משרד האוצר.

ירון כהן: תודה רבה לך אדוני היו"ר, ברשותך אני אשאר עם מצלמה כבויה.

ירון כהן: אני אחזק את מה שאמר תומר, ורק אומר שאנחנו כמכס לא רשות מוסמכת, אנחנו מוציאים לפועל את החלטת הרשויות המוסמכות.

ירון כהן: נכון להיום אכן יש נוהל שכתב היק"ר, ואנחנו במחלקת הייצוא בהנהלת המכס כתבנו נוהל משלנו בנוגע לייצוא שלמעשה משלב יד ביד את הנוהל של משרד הבריאות ושלנו.

ירון כהן: אני כן רוצה להגיד שבסופו של דבר אכן מתבצעים היום משלוחי ייצוא, אנחנו עושים את המקסימום מבחינתנו כדי לעכב את זה כמה שפחות.

ירון כהן: אנחנו כן הכנסנו את הנושא של מוצרי הקנאביס, את כולם - נכון להיום כל המוצרים שאנחנו מכירים - לתוך צו ייבוא חופשי, מה שאומר שכל ייצוא כזה אמור להיות מלווה ברשיון מטעם הרשות המוסמכת, דהיינו היק"ר.

ירון כהן: ואנחנו גם עומדים על כך כרגע, שזה גם בהחלטה משותפת עם היק"ר, שכל ייצוא כרגע למעשה מקבל פרטנית אישור של היק"ר שניתן לייצא אותו.

ירון כהן: כשאנחנו למעשה מבקשים לראות גם רשיון ייצוא וגם אישור מהמדינה המייבאת שאכן היא מתכוננת ומאשרת לקבל לתחומה את המוצר.

ירון כהן: אני כן הייתי רוצה להגיד שבמידה ובסופו של דבר - - -

רם שפע: משפט לסיכום בבקשה.

ירון כהן: אם רוצים ללכת לכיוון של ייצוא יותר משמעותי, צריך לקחת בחשבון - כמו שהדגיש את זה תומר - את הנושא הלוגיסטי.

ירון כהן: צריך לקחת בחשבון את העובדה שמשלוחי קנאביס צריכים להיות מבודדים וסטריליים משאר הטובין המיוצאים, כדי לא להכתים את המשלוחים.

ירון כהן: ולכן זה צריך להילקח בחשבון יחד עם מסופי המטען.

רם שפע: בסדר גמור, תודה רבה.

רם שפע: נשאלו פה כמה שאלות בדקות האחרונות.

רם שפע: כל אחד מכם – כלכלה, משטרה ומשרד הבריאות יכולים להתייחס אם יש לכם נקודות לסיכום, ואז אני אסכם את הדיון.

רם שפע: משרד הבריאות, תתחילו.

רם שפע: יובל או שרונה, נשאלו פה שאלות.

רם שפע: עוה"ד גרופר שאל שאלות שאמנם אני יודע את התשובות, אבל אתם מוזמנים להתייחס.

יובל לנדשפט: אני אתייחס למה שאפשר, וגם למשהו שיוגב מחברת 'שיח שריד' אמר עוד קודם, לגבי הנושא הזה, אבל גם אתייחס למה שאמרו ירון ותומר.

יובל לנדשפט: זה לא דבר של מה בכך, רק להבין.

יובל לנדשפט: הייצוא.

יובל לנדשפט: ואני באמת חייב להגיד תודה למכס, ולחברים, ובכלל המשרד לבטחון פנים.

יובל לנדשפט: ייצוא של סם ממדינה כשהוא כפוף לאמנות בינלאומיות זה לא משהו של מה בכך, ויש גם נוהל שעובד טוב.

יובל לנדשפט: ועובד, ועובד טוב ואומרים – .

יובל לנדשפט: "The proof is in the pudding" עד היום עוד לא נעצר משלוח ייצוא אחד.

יובל לנדשפט: דרך אגב, גם בכפוף לכך שצריך לקבל - - -

רם שפע: אבל זה בגלל שאין הרבה משלוחים כאלה.

רם שפע: גם בגלל שאין הרבה משלוחים כאלה.

יובל לנדשפט: יש המון, אם אתה שואל את מי שעושה אותם בסוף כמעט בעצמו או עם הסגן שלו בגלל שלא הגיעו הפקחים, כמו שיוגב אמר.

יובל לנדשפט: אבל אני רק אקריא מהחלטת הממשלה, שהייצוא צריך להתחיל - והממשלה היא הבוס שלנו - בתוך שישה חודשים מיום הקבלה בפועל של המשאבים וביצוע ההחלטה.

יובל לנדשפט: אנחנו יודעים מה אומרת המילה "בפועל".

יובל לנדשפט: אך עד כה הסברתי לכם מי באמת עשה את הייצוא, את הכל, והמשאבים - איך אומרים הגשש - מבוששים.

יובל לנדשפט: מי בושש למי אני עוד לא יודע, אבל אנחנו עדיין במאמץ משרדי, אני מניח, גדול מאד, להעביר ליק"ר את המשאבים הנדרשים לביצוע ההחלטה.

יובל לנדשפט: אבל יחד עם זאת, הנה גם יוגב אמר, בשבוע שבועיים הקרובים, רק היום בבוקר במקרה ניהלנו שיחה, במקרה איתו, על איזשהו משלוח גדול מאד שצריך לצאת לאוסטרליה.

יובל לנדשפט: זאת אומרת שקנאביס מיוצא מישראל.

יובל לנדשפט: הנושא של המדינות שרוצות את התקינה כן כחסם או לא כחסם, בסופו של דבר, עובדה, הבאתי לכאן את טבלת הייצוא, כולל המדינות שנאמרו פה, גרמניה, מדינות באירופה, אנגליה וכל המדינות האלה, והנה וטוב להן עם המוצרים מישראל ונחמד להן, וגם קל ואין משלוח אחד שנעצר.

יובל לנדשפט: אז איפשהו בשורה התחתונה, זה לא שלא ניתן להסיר חסמים.

יובל לנדשפט: מה שאמרה תמר בן שימול, אין ספק שאלה נושאים מאד מאד חשובים, אני חושב אולי שמא היא לא שמעה, אבל אני בטוח, רם, שזה יהיה בוועדה.

יובל לנדשפט: היא באמת אמרה דברים חשובים וחשוב מאד לערב את הנוער בכל הפעולות, כי זה העתיד שלנו.

רם שפע: חד משמעית, אנחנו שם לגמרי.

רם שפע: פשוט עצרתי אותה לא בגלל שזה לא חשוב, אלא בגלל שזה לא הדיון.

יובל לנדשפט: נכון.

יובל לנדשפט: והנקודה הממש ממש מסכמת, היא שיש פה באמת עתיד גדול לקנאביס שמיוצא מישראל.

יובל לנדשפט: אני חושב גם אישית, שיש עתיד גדול מאד לקנאביס הרפואי, בין אם ידור בכפיפה אחת צד לצד עם לגליזציה, עם קנאביס לשימוש פנאי, אם וככל שיהיה בישראל, בין אם לאו, או אפילו גם לא בכפיפה אחת.

יובל לנדשפט: ואני חושב גם שדבר אחד ברור - לא ניתן לוותר על איכות.

יובל לנדשפט: תפקידנו כמשרד הבריאות להבטיח את בריאות הציבור, ולהבטיח שלא יגיעו מוצרים לא ראויים למטופלים בישראל.

יובל לנדשפט: אני חושב גם שהחלטת המשרד, המעוניין כמובן להיטיב עם המטופלים ולתת קנאביס למטופלים, זה לא אומר שבכל מקום ייתנו כל מה שרוצה לכל מי שרוצה ובכל כמות, אלא שמדיקליזציה, זה דרך רופאים והכל.

יובל לנדשפט: כך גם לעניין הייצוא, וניתן לייצא – ניתן לייצא לכל העולם, וניתן לייצא גם מוצרים שהם אפילו לא בפיקוח של היק"ר, שמיוצרים תחת תקינה אחרת במפעלים בישראל, והולכים למקומות אחרים, בלי שצריך בכלל - - - כי החלטת הממשלה שהתקבלה, 224, מאפשרת ייצוא בכפוף לכך שיהיו - כפי שאמרו במכס ואצלנו - הידיים העובדות, כדי לשחרר אותן במסופים ובמכסים לכל מדינות העולם.

רם שפע: תודה רבה.

רם שפע: רני אם אתה רוצה להגיד משהו, אז תבוא תשב ונשמע אותך.

רם שפע: תציג את עצמך רק לפרוטוקול תפקיד.

רן גורליק: רן גורליק, מנכ"ל קרונוס ישראל.

רן גורליק: שאלה.

רן גורליק: דבר אחד שהחליק פה מתחת לרדאר, כי הוא לא ממש - -- נושא המו"פ.

רן גורליק: יש לנו קושי מאד גדול לקבל תאריכים של ועדות מו"פ, וועדות מו"פ זה הבסיס שלנו להתפתחות וללכת קדימה ולהגיש מוצרים חדשים ומחקרים חדשים, שאני חושב שזה אחד מהיתרונות הכי גדולים של התעשייה שלנו, ובסך הכל מאד מאד קשה.

רן גורליק: אנחנו לא יכולים לדעת מתי יש ועדות מו"פ, כי לועדות מו"פ צריך להתארגן, להתכונן, להכין דו"חות, מסמכים, הצעות.

רן גורליק: לא עובד, לא עובד מספיק טוב.

רם שפע: למה בעצם אי אפשר לפרסם מתי יש דיונים?

רם שפע: מה הבעיה?

רם שפע: בגלל שזה התנדבות?

יובל לנדשפט: לא רק.

יובל לנדשפט: אני אסביר, ואני לרשותכם.

יובל לנדשפט: בשבועיים הקרובים יש שני מועדים צפויים מראש, שבהם די ינוקה השולחן.

יובל לנדשפט: אבל זה לא העניין, נכון?

יובל לנדשפט: העניין הוא באמת להבין כדי לדעת לפעול להבא, לא בפעם אחת.

יובל לנדשפט: מתקיים מו"פ בישראל כמו שלא מתקיים בשום מקום בעולם.

יובל לנדשפט: צריך לשים את הדברים על השולחן.

יובל לנדשפט: אותן שתי תרופות שאנחנו מכירים שרשומות בעולם, אחת מהן, האפידיולקס, המו"פ שלה קרה כאן בישראל, כי פשוט אפשר.

יובל לנדשפט: שנית, ועדת המו"פ מתכנסת אחת לרבעון, על פי מועדים קבועים מראש.

יובל לנדשפט: אלא שלאחרונה בשל הקורונה, בשל שיו"ר הוועדה פרופ' משולם, אנחנו מכירים כולם את קולו, ושלושה מדענים ראשיים שהם חברים בוועדה, המדען הראשי של משרד הבריאות ומטעמו, המדען של משרד החקלאות והמדען הראשי, משרד המדען הראשי וכמובן גם רשות החדשנות ועוד רבים וטובים אחרים, אלא שבשל הקורונה וצוק העיתים, חלקם או רובם לא יכלו, ומועדי הישיבה אכן נדחו לאחרונה.

יובל לנדשפט: לכן מתקיימות ממש בשבועיים הקרובים שתי ישיבות.

יובל לנדשפט: ברור שלהכין חומר לישיבה אחת, כמו שאמרת, של כולם, הצוות של מחלקת מו"פ עובדות על זה למעלה מחודשים רבים כדי להכין את זה, אתם יודעים איזה תיקים נדרשים במו"פ?

יובל לנדשפט: כי מו"פ זה מו"פ.

יובל לנדשפט: אני מניח שבתוך חודש השולחן יהיה נקי, אלא אם כן יהיו בקשות שהוגשו עד לתום אותם ---

רם שפע: אז בוא נעשה שני דברים, תכף גם נדבר על דיון ההמשך.

רם שפע: קודם כל מצוין, אם בשבועיים הקרובים יש שני מועדים אז מעולה, בוא ננקה שולחן בהקשר הזה.

רם שפע: אבל נראה לי, שכמו אינספור דברים אחרים שקרו בממשלה בעת הקורונה, אני לא חושב שהקורונה בהקשר הזה, וגם לא צוק העיתים, גורם לזה שועדה לא אמורה להתכנס.

רם שפע: זה לא טיעון בהקשר הזה, אני בטוח שאתה מבין את זה ושחשוב לייצר שם תדירות הרבה יותר גבוהה, בטח אם הם צריכים להתכונן, נשמע לי כמו משהו שאמור פשוט להיות נוהל שקורה .

רם שפע: ongoing לגבי ה- CBD, כיוון שזה לא במשפט, אז גם את זה אנחנו נעשה בדיון הבא.

רם שפע: תודה רבה יובל ושרונה, מוערך מאד - גם הנוכחות שלכם, גם התשובות.

רם שפע: אמנם את חלקם אנחנו רוצים לשפר, אבל זה שאתם פה זה מאד משמעותי.

רם שפע: בבקשה, המשרד לבטחון פנים, נציגת המשטרה, ענת.

שרונה עבר הדני: תמיד אפשר לשפר.

ענת חן מיכאלי: בדצמבר 2018 בעצם התקבל החוק לתיקון פקודת הסמים המסוכנים, משטרת ישראל קיבלה לידיה את כל נושא סמכויות הפיקוח, הבקרה ונאבטחה, לכל העוסקים בקנאביס לצרכים רפואיים ומחקר.

ענת חן מיכאלי: אני חייבת לבוא ולהגיד שאנחנו קיבלנו את הסמכויות קודם כל מתוך הבנה של התחום ולמידה של התחום.

ענת חן מיכאלי: וכדי לא ליצור מעמסה ברגולציה, אנחנו אימצנו בעצם את דרישות האבטחה שהיו נהוגות עוד לפני שמשטרת ישראל בכלל נכנסה לתחום הזה.

ענת חן מיכאלי: ככה שלא באנו והעמסנו, ולא באנו באיזשהן דרישות חדשות, שהעסקים לא ידעו ולא הכירו.

ענת חן מיכאלי: ונהפוך הוא, אנחנו עוד קיימנו פורומים עם מנהלי אבטחה ובעלי עסקים, עשינו טיוב של תפיסת האבטחה, באנו לקראת העוסקים, רידדנו הרבה פעמים בדרישות שלנו, עשינו מנגנון "הצגה", שלדעתי לא קיים כמעט בשום מקום חוץ מברישוי עסקים, שבו נתנו לעוסקים להציע לנו חלופות לדרישות שלנו כמשטרה.

ענת חן מיכאלי: אז לבוא ולהגיד שפתאום יש איזושהי רגולציה שמעמיסה באמצעי אבטחה, אז פשוט היום יש אמא ואבא שמפקחים, כי לפני זה היה אדם אחד מתוך היק"ר משרד הבריאות, שהיה אחראי על תחום האבטחה, ועם כל הכבוד אדם אחד לא יכול לבצע את המשימה הזו בצורה הכי טובה, עם כל ההערכה, שלא יישמע כאילו אני לא מעריכה.

יובל לנדשפט: אנחנו מסכימים מאד.

יובל לנדשפט: היום הפתרונות זמינים יותר, ובחלקם גם מקצועיים.

ענת חן מיכאלי: ואנחנו נמצאים, אנחנו פשוט מבצעים פיקוח ובקרה.

ענת חן מיכאלי: אז פשוט נוצר מצב שמזה שהיה מערב פרוע שכל אחד יכול לעשות מה שהוא רוצה בתחום האבטחה, היום יש מי שמפקח על זה, ויש גם מי שאוכף את זה.

ענת חן מיכאלי: אבל כן ייאמר שעם כל זאת, בהמשך להחלטת ממשלה לאשר את הייצוא היה גם כן הסכם עם האוצר, שבו ממשלת ישראל היתה אמורה על כל גדילה של מעל חמישים עסקים שיעסקו בייצוא לקבל עוד תקינה ומשאבים, שלא קיבלנו אותם.

ענת חן מיכאלי: היום אנחנו עומדים כבר על קרוב ל- 400 עסקים, שמתוכם 180 עוסקים במישרין או בעקיפין, אמורים לעסוק בייצוא.

ענת חן מיכאלי: ככה שמשטרת ישראל לא יכולה לבצע פיקוח ובקרה באופן הולם, כמובן, הן גם פגיעה ביכולת השירות שלנו לאותם עוסקים, שלא נדבר על קרקע פורייה לעבריינות וזליגה.

ענת חן מיכאלי: אז כן התקבלה החלטה על ידי פיקוד המשטרה לאחר דיון ראש אג"מ, שבשלב זה, עד שיושלמו האמצעים והתקנים שאנחנו אמורים לקבל, אנחנו לא נטפל בבקשות חדשות, למעט חידושי נסיונות ועסקים שכבר היו בתהליך.

ענת חן מיכאלי: תודה.

רם שפע: תודה רבה.

רם שפע: מיכל אני מבין שאמרת את כל הדברים שלך בהתחלה.

רם שפע: אז קודם כל, אני גם מאד שמח על הדיון הזה, אני חושב שהוא היה משמעותי ונתן לכל מי שעוסק בתחום הזה תמונת מצב הרבה יותר בהירה מה קורה, וגם בשיח שבין המשרדים זה מאד משמעותי.

רם שפע: אז אני מודה לכם, גם משרד הכלכלה, גם נציגים של בטחון פנים, נציגי המשטרה, גם לכם משרד הבריאות.

רם שפע: באמת צריך להגיד, יש התקדמות משמעותית.

רם שפע: אנחנו עוד לא במציאות מיטבית, אבל יש התקדמות משמעותית, והעגלה הזאת מתקדמת לכיוונים נכונים.

רם שפע: כפי שאני נוהג תמיד וגם הפעם, אנחנו נפרסם ממש בימים הקרובים דיון המשך, לבדוק את כל הסוגיות, לראות שהתקדמנו גם בהקשר של ההעסקה, גם בשאלות ה- CBD או ה- THC, כי ה- 0.2, אפשר גם על זה קצת לדבר, גם בהקשרים של הייצוא, של תקן אירופי, יש המון סוגיות שעוד לא התעמקנו בהן אבל אנחנו לקראתם, אז "עליי" מה שנקרא, זה יקרה, וגם אנחנו ניצור איתכם קשר בעניין של ההעסקה, נדבר על זה אחר כך.

רם שפע: אני ממש מודה לכולם, ממש בעוד כמה דקות אנחנו עוברים פה לדיון אחר לחלוטין, תודה רבה לכל מי שהגיע, לכל מי שהיה בזום, אני סוגר את הישיבה, יום טוב.