ועדת הכספים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 151, 2021-11-17 09:00

אלכס קושניר: בוקר טוב לכולם, היום יום רביעי, י"ג בכסלו תשפ"ב, 17 בנובמבר 2021.

אלכס קושניר: אנחנו מתחילים לדון בהצעת חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה) (תיקון מס' 96), התשפ"ב-2021, כהכנה לקריאה שנייה ושלישית.

אלכס קושניר: משרד האוצר, בבקשה, להציג את החוק.

צחי דוד: תרצו שנציג מצגת, אדוני היושב-ראש?

אלכס קושניר: כן.

צחי דוד: אם אפשר להעלות אותה, ואני אתחיל.

צחי דוד: אני סגן הממונה על תקציבים, משרד האוצר.

צחי דוד: החל מחודש פברואר 2021, חווה שוק הנדל"ן קצב עליות מחירים גבוה מזה שהיה בשנים האחרונות.

צחי דוד: העדכון האחרון של המס מביא אותנו ל-9.9% עליית מחירים, ואתם רואים את השיפוע שהולך ומשתנה.

צחי דוד: זה קצב שלא היינו בו כבר מספר שנים, והוא דומה לתחילת משבר הדיור בראשית העשור הקודם, בשנים 2011-2009.

יואב קיש: אתה יכול להסביר את השקף הזה?

צחי דוד: ב-12 החודשים אחורה, העלייה היא של 9.9%.

יואב קיש: מה הפער בין ספטמבר 2021 ל-2021?

יואב קיש: זה כאילו אותו פער כמו בין 2021 ל-2020.

יואב קיש: אני מנסה להבין מה עשיתם.

יואב קיש: נקודת החיתוך 155.7 – למתי היא?

צחי דוד: כשאנחנו אומרים 9.9% בכותרת, אנחנו מתכוונים ל-12 חודשים אחורה.

צחי דוד: הנתון השנתי הוא לתחילת שנה – יש פה ינואר 2021, ואת הנתון העדכני של ספטמבר 2021.

יואב קיש: מ-66.8 ל-155.7 – זה השינוי מספטמבר 2021 לינואר 2021.

יואב קיש: וכמה זה?

צחי דוד: קצת פחות מ-9.9% כי זה 12 חודשים.

יואב קיש: עשיתם מספטמבר לספטמבר?

צחי דוד: כן.

יואב קיש: שעשיתם השלכה – לקחתם את ספטמבר 2021 - - -

צחי דוד: נכון.

צחי דוד: לא אקסטרפולציה.

צחי דוד: אתה צודק.

צחי דוד: כשאנחנו באים לטפל בצד הביקוש, חשוב לנו להגיד קודם כול, שלפני הכול ולב מדיניות הממשלה זה צד ההיצע.

צחי דוד: אלה יעדי תוכנית הדיור שפרסמו שר האוצר, שר הבינוי והשיכון ושרת הפנים.

צחי דוד: 180 אלף עסקאות בקרקע מדינה בארבע שנים; 500 אלף יחידות דיור מתוכננות ו-300 אלף שיווקים בקרקעות מדינה.

צחי דוד: צריך לומר שבשנת 2021, בחלק היחסי אנחנו עומדים.

צחי דוד: בנוסף לכך, התחלות הבנייה, שמורכבות גם מהתחדשות עירונית וקרקע פרטית.

צחי דוד: זה החלק היותר מאתגר, אבל בסוף זאת הגדלת ההיצע האמיתית.

ינון אזולאי: אתם יכולים להשקיע התחלות בנייה דרך רמ"י.

ינון אזולאי: תתחילו לנטרל אותם קצת, ולהוריד להם את הכוח.

צחי דוד: בוא נראה את השקף הבא, וזה בדיוק מה שהוא מראה.

צחי דוד: תראו את שנת 2021 – אנחנו קופצים לשיא שלא היינו בו למעלה מ-10 שנים, גם בשיווקים וגם בעסקאות.

צחי דוד: רק כדי להבהיר, עסקה פירושה קבלן שממש רכש קרקע, בפטור ממכרז לשיווק.

צחי דוד: שיווק – פרסום הודעה על שיווק של המינהל.

צחי דוד: הנתון שמוצג לפניכם פה הוא 50 אלף עסקאות, ואפילו לא הספקנו לעדכן את השקף.

יואב קיש: זה מדבר על 9 חודשים אחורה?

צחי דוד: לא, זה נתון שנתי מתחילת 2021.

צחי דוד: זה המצב נכון להיום.

צחי דוד: זה אפילו לא נכון, כי קיבלנו אתמול עדכון אחרון מהמינהל.

צחי דוד: תוסיפו לשני המספרים האלה עוד 10%.

צחי דוד: המינהל נמצא עם כ-87 אלף שיווקים, וזה נתון שלא היינו בו, להערכתי, מימי העלייה הגדולה.

ינון אזולאי: אתם תמיד מסתכלים על שיווקים, ואני שואל על התחלות בנייה.

ינון אזולאי: אנחנו יודעים שיש המון שיווקים, המון הגרלות, ואנשים נתקעים ולא התחילו בכלל.

ינון אזולאי: אלפי אנשים פונים אלינו ללשכה, ואומרים שיש שיווק, אבל אפילו לא התחילו את הבנייה.

ינון אזולאי: לכן, ההסתכלות על השיווקים היא הסתכלות לא נכונה.

ינון אזולאי: ההסתכלות והמדד צריכים להיות בהתחלת בנייה ובסוף הבנייה.

ינון אזולאי: זה מה שחשוב לנו לראות.

ינון אזולאי: אם יש לך נתון שמראה התחלות בנייה, אני יודע שהתחילו בנייה וזאת הדרך הנכונה.

ינון אזולאי: שיווקים זה כמו שמפרסמים את המכרז בלי הספר.

ינון אזולאי: בדיוק אותו הדבר.

יואב קיש: הם קונים את הקרקע ויושבים עליה.

צחי דוד: עסקאות זה קבלן שרכש קרקע.

צחי דוד: אנחנו ב-55 אלף בשנת 2020.

ינון אזולאי: זה לא מעניין.

ינון אזולאי: צחי, זה לא מעניין אותנו, כאנשים שמנסים לקדם משהו.

אלכס קושניר: ינון, זה כן מעניין.

אלכס קושניר: זאת לא התמונה המלאה.

ינון אזולאי: אני לא מתכוון שזה לא מעניין ברמה האישית.

אלכס קושניר: גם הנתון הזה מעניין, כי בסוף יש לו השלכה.

ינון אזולאי: הנתון המעניין הוא שיש כל כך הרבה שיווקים, ותכלס אנחנו לא מגיעים ליעדי הדירות שהיינו צריכים להגיע אליהם.

נעמה לזימי: אני רק אגיד, שזאת לא פעם ראשונה שאנחנו מעלים את הנקודה הזאת.

נעמה לזימי: בכל פעם אנחנו שואלים מה עם התחלות הבנייה.

צחי דוד: חבר הכנסת אזולאי, אני אנסה לענות לשאלתך.

צחי דוד: יעדי הממשלה, כמו שאתה רואה, מדברים על התחלות בנייה – 280 אלף, אבל תפקיד הממשלה הוא לייצר את הצנרת שתאפשר את זה.

צחי דוד: ליבת המדיניות היא להסיר חסמים בתכנון, להסיר חסמים בשיווק, להסיר חסמים בפיתוח.

צחי דוד: התחלות הבנייה לא יעלו, אם לא נשווק קרקע, אם לא נמכור קרקע, ובסופו של דבר, מרגע שנמכרה הקרקע ויזם שילם עליה ממיטב כספו, או רוכש פרטי בבנה ביתך, ככל שאין חסמים של פיתוח, הצפי הוא שמרב היחידות האלה יהפכו להתחלות בנייה.

צחי דוד: היכולת שלנו להשפיע היא באמצעות הנתונים האלה.

צחי דוד: אחרי שנת שפל בסיום 2020, אחרי שנתיים של היעדר תקציב וחוסר יציבות מסוים גם בשלטון המקומי וגם בשלטון המרכזי, אנחנו רואים שהמינהל ומשרד השיכון נמצאים כבר הרבה מעבר לפיצוי על שנת 2020.

צחי דוד: כמו שאמרתי, אנחנו עם 55 אלף עסקאות, ולא היינו עם נתון כזה באף אחד מהשנים שאתם רואים, ותראו את המספרי היחסיים.

צחי דוד: הנתון הזה יכול להמשיך ולעלות עד סוף השנה.

צחי דוד: כנ"ל בשיווקים, שזה המנבא שלנו לעסקאות של השנה הבאה.

צחי דוד: גם אם המינהל לא יעלה ממחר עוד הודעות, שנת 2022 תהיה לא פחות טובה מ-2021, וזאת ליבת המדיניות – צד ההיצע.

צחי דוד: בסופו של דבר, היכולת לרסן את עליית מחירי הדיור ולהביא אפילו להפחתה נומינלית וריאלית שלהם, נובע קודם כול מצד ההיצע.

צחי דוד: עם זאת, אנחנו מתמודדים בשוק הנדל"ן עם זרם כסף שנכנס מול כלל המלאי בדיור, בדירות חדשות ויד שנייה.

צחי דוד: גם עם הגידול שאנחנו מביאים, שכולל גם יד שנייה, המלאי שלנו די קבוע, וגדל באחוזים קטנים.

צחי דוד: כשזה הטיפוס במשכנתאות – אנחנו מגיעים בנתון האחרון ל-10.5 מיליארד שקל משכנתאות לחודש – הכסף הזה פוגש היצע שנתון, פחות או יותר, והמשמעות היא עליית מחירים.

צחי דוד: בכל העולם, בגלל הריביות הנמוכות ובגלל ההשקעות הממשלתיות ביציאה מהקורונה, אנחנו מתמודדים עם עליית מחירי הנכסים, בין אם אלה נכסים הוניים כגון מניות, ובין אם אלה נכסי נדל"ן.

צחי דוד: כל העולם מתמודד עם זה, וגם מדינת ישראל.

צחי דוד: צד ההיצע הוא ליבת המדיניות, ולצידה צריך לאפשר לשוק הנדל"ן גם הגנה כלשהי מזרם השקעות.

צחי דוד: המאפיין של נדל"ן, הוא שזה גידול איטי בהיצע ביחס למלאי הקיים, והוא לא יודע להתמודד איתו, אלא בעליית מחיר.

צחי דוד: מה קרה לנו עם משקיעים בשנים האחרונות?

צחי דוד: כפי שאתם רואים, ערב העלאת מס הרכישה בפעם הקודמת, ב-2015, הייתה קפיצה מאוד גדולה.

צחי דוד: לאחר מכן, התייצבנו על כ-13% משקיעים, בניגוד ל-steady state הקודם, שהיה למעלה מ-20%.

צחי דוד: המשמעות של זה היא הפחתת ביקושים משמעותית בשוק הנדל"ן.

צחי דוד: גם מוכר דירת יד שנייה וגם יזם/קבלן שמוכר דירות, רואה את היקפי הלקוחות, ובהתאם מסוגל או לא מסוגל להעלות מחיר.

צחי דוד: אין לממשלת ישראל כל כוונה לפגוע ביכולתם של זוגות צעירים, ולהשית עליהם מסים.

ראול סרוגו: כמה דירות יש בידי משקיעים מ-2015 ועד היום?

צחי דוד: ראול, ברשותך, אני עונה לשאלות של חברי כנסת.

צחי דוד: אם היושב-ראש ייתן לך זכות דיבור והוא ירצה שאני אענה, אני בהחלט אעשה את זה.

אלכס קושניר: צחי, תענה לו.

אלכס קושניר: קודם כול, תגיד שם ותפקיד לפרוטוקול.

ראול סרוגו: אני נשיא התאחדות הקבלנים בוני הארץ.

ראול סרוגו: אני שואל כמה דירות היו בידי המשקיעים ב-2015, וכמה יש היום.

ראול סרוגו: והאם יש עלייה או ירידה?

צחי דוד: אנחנו נגיע לזה בהמשך.

צחי דוד: אתם רואים את ההיקף הנמוך של המשקיעים בשנים 2019-2018, בהן עליות המחירים היו מרוסנות ביותר.

צחי דוד: אנחנו מייחסים את זה, כמובן, לא רק למס הרכישה, אבל זה חלק ממדיניות ממשלתית כוללת, שמטפלת גם בצד ההיצע וגם בצד הביקוש.

ינון אזולאי: לא הספקנו לעבור על כל המצגת.

ינון אזולאי: תראו את ההיצע, כלומר איך אתם הולכים להתמודד עם היצע יותר גדול בשוק?

ינון אזולאי: העניין הוא, שאם לא תטפלו במקור שנקרא רמ"י, לא יהיה כלום.

ינון אזולאי: לא יעזור כלום.

ינון אזולאי: רמ"י זה מקור הבעיה, שורש הבעיה בכל הנושא של מחירי הדיור.

ינון אזולאי: אתם נותנים להם להתנהל לבד, עם תקציב עצמאי משלהם, במקום לקחת אותם תחת חסות המדינה, ולהגיד שאתם תתקצבו.

ינון אזולאי: יהיה לנו תקציב, כמדינה, לתת להם, ואז נוכל לשווק את הקרקעות במחיר של אפס ופחות מזה, העיקר לשחרר כמה שיותר קרקעות.

ינון אזולאי: אם תביא ממס הרכישה ותיקח את זה בשביל לכסות את הקרקעות שנתת במחיר מינוס, תעשה את הכול עם פחות ביורוקרטיה, ופחות החזקה שלהם.

ינון אזולאי: הם מחזיקים את כל השוק.

ינון אזולאי: את רמ"י צריך לסגור, וזאת ההסתכלות שלי.

ינון אזולאי: הם מקור התחלואה.

צחי דוד: ינון, אני אחזור על מה שאמרתי קודם, ואני שמח שהקבלנים נמצאים פה גם לשמוע את זה.

צחי דוד: יש איזשהו באז שהתרקם סביב סוף שנת 2020, ואני חושב שהשוק צריך להתחיל להשתחרר ממנו.

צחי דוד: שנת 2020 הייתה שנת שפל בשיווקי רמ"י ובעסקאות רמ"י – 26 אלף עסקאות.

יואב קיש: בגלל הקורונה?

צחי דוד: זה לא רק קורונה.

צחי דוד: זה גם בגלל היעדר תקציב מדינה, זה גם חוסר יציבות ברמ"י, והגענו לשפל של 26 אלף עסקאות בשנה, ביחס לממוצע של 40 אלף.

צחי דוד: אנחנו מעבר לכפול מזה בשנת 2021, ואנחנו במספרים שלא היינו בהם.

צחי דוד: אני חושב שכל מי שעוסק בתחום, מבין שהמצב השתנה דרמטית בחודשים האחרונים.

צחי דוד: לצערי, ודיבר על זה מנכ"ל משרד השיכון לפני יומיים, בכנס השמאים, אנחנו חושבים שהשוק לא לגמרי מפנים את העובדה, שרמ"י ומשרד השיכון נמצאים בהיקפי שיווקים שלא היו כדוגמתם, ואנחנו מברכים על כך.

צחי דוד: אנחנו רואים את זה במרכז הארץ, אם אתה מתייחס למקומות כמו שדה דב ומחוז מרכז; ראשון לציון; באר יעקב.

צחי דוד: ואנחנו מדברים גם על אשקלון ודימונה.

צחי דוד: השיווקים שהיו בדימונה בארבע שנים, היו עכשיו בשנה אחת.

צחי דוד: בנתיבות, באופקים, בצפון, ביישובים ערביים.

צחי דוד: הפעילות בצד ההיצע נמצאת היום בשיא, הרבה מעבר לתוכניות העבודה שלנו לשנת 2021.

צחי דוד: ידענו שיהיה תיקון מסוים ביחס ל-2020, ברגע שניכנס לעולם של תקציב מדינה; לא ציפינו לכזה תיקון.

יואב קיש: סליחה, לא יכול להיות שאתה מדבר איתי על עולם תקציב המדינה, כי הוא עבר לפני פחות מחודש.

יואב קיש: התיקון הוא ביציאה מהקורונה ואתה רואה את זה בכל הכלכלה.

יואב קיש: לא יכול להיות שאתה מדבר איתי על תקציב.

יואב קיש: רק לפני שבועיים קיבלת ודאות עם התקציב.

צחי דוד: זה נכון, ואתה צודק.

צחי דוד: אולי המילה תקציב פחות מתאימה.

יואב קיש: המילים הן יציאה ממשבר.

צחי דוד: הקמת ממשלה, ואיזושהי יציבות, שמאפשרת תחילת עבודה בצורה אחרת.

צחי דוד: וכן, גם אישור תקציב המדינה בממשלה בקיץ, ללא ספק השפיע על תוצאות החודשים האחרונים.

צחי דוד: לא שמנו פה שקף לפי חודשים, אבל אנחנו ממש בקצב שיווקים ועסקאות, שמתגבר מחודש לחודש.

צחי דוד: בסגר השלישי של משבר הקורונה, קיבל הבית הזה החלטה להוריד את מס הרכישה, מתוך איזושהי תפיסה, שאנחנו נמצאים בסטגנציה בשוק, וצריך לעודד ביקושים.

צחי דוד: זאת הייתה המחשבה אז, וכמובן, אי-אפשר לשפוט בהתאם לנתונים היום את ההחלטה שהתקבלה אז, ולבוא עם ביקורת.

צחי דוד: ברור היום שאנחנו לא נמצאים באותו מצב.

צחי דוד: ברור לנו, שההחלטה שהתקבלה אולי הייתה נכונה לאותה עת, היא לא נכונה כרגע.

צחי דוד: אנחנו בגל ביקושים עצום, וראיתם אותו בנתוני המשכנתאות.

צחי דוד: ללא ריסון מסוים שלו, גם הגדלה בצד ההיצע לא תסייע למיתון עליית מחירי הדירות, ולהורדתם, וליישום מדיניות הממשלה.

צחי דוד: אתם רואים את המדרגות היום לגבי רוכשי דירה שנייה.

צחי דוד: המדרגות מתחילות היום מ-5%, כ-1.3 מיליון, ועולות בהדרגה.

צחי דוד: אחרי דיון ארוך שהיה בין גורמי המקצוע והדרג הפוליטי בממשלה, הצעת החוק מדברת על חזרה למתווה שהיה עד ספטמבר 2020 – 8% עד 5.5 מיליון, ומעל זה דירות יוקרה.

שלומית ארליך: הסכום עולה בכמיליון שקלים, וזאת לא בדיוק חזרה אחורה.

יעל לינדנברג: זה בגלל המדד, זה אותו הדבר.

קריאה: בכל שנה זה מתעדכן בהתאם לשיעור עליית המדד.

שלומית ארליך: דיברנו על 2020, והייתה אז ההוראה הקודמת.

שלומית ארליך: אני חושבת שזה היה כמיליון, אולי פחות.

ולדימיר בליאק: לא.

ולדימיר בליאק: זה מותאם למדרגה הנוכחית של 8%.

אלכס קושניר: זאת אומרת, ביטלתם את המדרגות הראשונות.

שלומית ארליך: הנוכחית היא 4,500 מיליון.

ולדימיר בליאק: לא.

ולדימיר בליאק: 5,348 מיליון.

צחי דוד: לגבי שאלתו של חבר הכנסת קיש, הפטור לרוכשי דירה ראשונה הוא 1,750 מיליון.

יואב קיש: ומה קורה מעל 1,750 מיליון?

יניב כהן: יש מדרגות, ואנחנו לא נוגעים בהן במסגרת התיקון.

יואב קיש: אין הלימה למדרגות ההן.

יואב קיש: אין קשר.

יניב כהן: באיזושהי נקודה הן מצטלבות, אבל התיקון הזה לא נוגע במדרגות של דירה יחידה.

יואב קיש: שאלתי על דירה ראשונה, ומדובר בצעירים, בזוגות צעירים.

יואב קיש: אם אנחנו כבר הולכים למהלך שמתקנים, אולי אם לוקחים יותר כסף ממשקיעים, נחשוב להעלות את הפטורים או את ההקלות במדרגות לזוגות הצעירים ולרוכשים האלה.

אלכס קושניר: זה 1.750 מיליון.

יואב קיש: הרגע הראו לך שהמחירים עלו ב-10%.

אלכס קושניר: אבל אנחנו רוצים שהם ירדו בחזרה.

ינון אזולאי: בינתיים תעזור לצעירים לקנות דירות.

יואב קיש: תעלה את זה מ-1.7 מיליון ל-2 מיליון, ועזרת לזוגות צעירים.

יואב קיש: אל תהיה קבוע, רק בגלל שאמרו לנו שרוצים להעלות למשקיעים.

יואב קיש: סבבה, אבל מה עם הזוגות הצעירים, שעכשיו המחיר של הדירה עלה ב-10%?

יואב קיש: לא תיתן להם שום הטבה, בזה שאתה מעלה את הפטור מ-1.7 ל-1.9.

יואב קיש: אתה רק נירמלת להם את המספרים.

אלכס קושניר: צחי, אני מסתכל על תיקון 81, מ-23 ביוני 2015.

אלכס קושניר: צודקת שלומית, שאומרת שלפי ג' (1)(ה), זה היה על שווי של עד 4.

אלכס קושניר: 8605 – 8%, ומעל זה - - -

שלומית ארליך: אולי גיא יודע לענות על זה.

יניב כהן: במשך חמש שנים, בכל שנה יש הצמדה.

אלכס קושניר: זאת רק תוצאה של הצמדה?

ולדימיר בליאק: זה תואם את המדרגה של היום.

יואב קיש: זה בדיוק מה שאמרתי.

יואב קיש: המחירים עלו ב-9.9%, בוא נצמיד גם את הדירה הראשונה לעליות.

אלכס קושניר: אני לא בטוח שזה נכון, כי רוב הזוגות הצעירים קונים דירות בפחות מ-1.7 ברובם.

שלומית ארליך: זה לא מוצמד?

יואב קיש: אבל לא ל-9.9% שהם הראו לי עכשיו.

ולדימיר בליאק: זה מוצמד למשהו אחר.

נעמה לזימי: מה שאלכס אומר, יש בו גם מידת נכונות.

נעמה לזימי: יואב, אני רוצה לפתוח את זה לדיון יותר עמוק.

יואב קיש: אנחנו היינו באמצע העניין, והוא עוד לא ענה.

נעמה לזימי: יואב, אתה לא מרווח את הדיון.

נעמה לזימי: מה שקרה במחיר למשתכן, הוא שזה הקל על קניית דירות יוקרה במרכז במחירים מופקעים, והוריד מעט מדי בנגב-גליל.

נעמה לזימי: אם המרווח שלנו הוא 1.7 מיליון, וזה יותר סביר לזוג צעיר לקנות דירה ראשונה, במקומות שבהם המחיר יותר נמוך, אני רוצה להקל עליהם.

נעמה לזימי: אני לא רוצה להקל שוב, על מי שידו יותר משגת.

נעמה לזימי: זאת שאלה שצריך לפתוח לדיון, ואולי נחליט שאנחנו עושים משהו אחר, אבל תחשוב על מה שאתה אומר.

נעמה לזימי: האם זוג צעיר שקונה דירה ב-2.2 מיליון, עליו אני מעוניינת להקל, או אני מעוניינת להקל יותר, על זוגות שידם פחות משגת?

נעמה לזימי: זאת שאלה.

יואב קיש: את צודקת במאה אחוזים.

יואב קיש: אם ראינו שהמחירים עלו ב-10%, זאת אומרת שה-1.7 שהגדירו אז, בהתאם לשיקולים שאת מדברת עליהם, שווים היום 1.870.

יואב קיש: זה מה שאמרתי, בואו ניישר קו.

יואב קיש: אי-אפשר להקל יותר כי זה על אפס, במדרגה הזאת.

יואב קיש: את יכולה להקטין מדרגה אחרת מלמעלה.

ולדימיר בליאק: יואב אומר, שההצעה שלו לא פוגעת באותם זוגות שאת מדברת עליהם.

אלכס קושניר: יואב, ההצמדה היא בדיוק אותה הצמדה.

ינון אזולאי: הוא לא מדבר על ההצמדה.

אלכס קושניר: ההצמדה למדרגות כאן ושם, מבטאת את אותה עליה שקיימת.

יואב קיש: אלכס, מילה אחרונה ובזה אני אסיים.

יואב קיש: עושים מהלך, כי שוק הדיור עלה ב-10% בשנה האחרונה.

יואב קיש: ההצמדות לא משקפות את זה עדיין, ההצמדות לא רלוונטיות לדבר הזה.

יואב קיש: לכן אני אומר, אם לשים תיקון במקום הזה, תתקן גם במדרגות לדירה ראשונה.

אלכס קושניר: להוריד עוד את המדרגה למשקיעים?

יואב קיש: פה אתה הולך לעשות מה שאתה רוצה, תדון על זה ואין שום בעיה.

יואב קיש: אמרתי שלא צריך להתעלם מרוכשי דירה ראשונה, שהמחירים בשוק עלו להם ב-10%, ואתה רוצה לשמור עליהם כדי שלא ישלמו סתם מס רכישה.

צחי דוד: אני מזכיר שאנחנו נמצאים בעולם של מדרגות.

צחי דוד: כמעט עד 1.75, אנחנו בעולם שפטור לחלוטין לרוכשי דירה ראשונה.

צחי דוד: מעליו המדרגה היא של 3.5.

צחי דוד: זאת אומרת שעד דירה שמכירה למעלה מ-2 מיליון שקלים, אנחנו גובים מס רכישה של אלפי שקלים בודדים.

יואב קיש: תחסוך להם את זה.

צחי דוד: לב מדיניות הממשלה בשוק הדיור זה הזוגות הצעירים.

צחי דוד: את תוכנית מחיר למשתכן, מחליפה תוכנית מחיר מטרה, שאומנם לא נותנת דירות באזורי יוקרה, ואומנם לא נותנת דירות בהנחה של מיליון שקל, אבל נותנת גם מענקים וגם סבסוד פיתוח בפריפריה.

יואב קיש: דרך אגב, זאת הדרך להוריד את המחירים בדיור, לא במס רכישה.

צחי דוד: התוכנית נותנת הנחות של כ-300 אלף שקל לדירה.

צחי דוד: זאת הנחה מידתית, ולא מביאה עוד ביקושים לשוק.

צחי דוד: אנחנו חושבים שהתוכנית הזאת טובה יותר, אבל השיפור במס רכישה הוא פרומילים, ואנחנו לא רואים תועלת רבה מעוד שינויים.

יואב קיש: לא נגעת בכלום מהטיעון שלי.

יואב קיש: אתה מראה לי עלייה של 10% במחיר הדירות.

יואב קיש: לפני שנה הגנת על אותו לקוח ב-1.7, ואמרתי שתצמיד לו את זה לשם.

צחי דוד: הסכום צמוד.

ינון אזולאי: לא, הוא מדבר על עליית המחירים בדיור.

ינון אזולאי: הוא אומר שתיתן לאנשים את הפטור על 1.7, של היום, שזה בעצם 1.87 מיליון.

צחי דוד: עד סטנדרט שבו קונים זוגות צעירים בלמעלה מ-2 מיליון שקלים, אתה כמעט ולא ממוסה.

צחי דוד: אנחנו לא באמת מקלים על זוגות צעירים, בטח אלה שירכשו בתוכניות מחיר מטרה.

יואב קיש: למה אתה אומר את זה?

יואב קיש: מ-1.7 עד 2 מיליון הם ממוסים?

צחי דוד: כי מדיניות הממשלה – מחיר מטרה – שמורידה את המחירים לרף יותר נמוך מ-2 מיליון שקלים השנה, בעקבות השיווקים הגדולים אנחנו מדברים על עשרות אלפי דירות.

צחי דוד: כל מי שאנחנו רוצים להקל עליו, אנחנו מורידים אותו מתחת לרף המס, וגם נותנים לו הטבה ענקית מעבר לזה.

צחי דוד: אני חושב שזה בעיקר לא נחוץ כרגע, ואפשר, בעיניי, להימנע מהשינוי הזה.

נעמה לזימי: ההנחה הזאת מגולגלת על היזמים.

נעמה לזימי: תיצור מצב שאם יש הנחה על מס רכישה מ-1.8 מיליון, ליזמים יהיה אינטרס להגיד לזוגות צעירים, שהם משווקים דירות עד המחיר לפני המס.

יואב קיש: תיאורטית, ניתן פטור עד 1.2 מיליון, וכל המחירים בשוק ירדו ב-50%.

נעמה לזימי: אני מייצגת פה את הזוגות הצעירים, ואני מבינה מה קורה.

יואב קיש: את לא מבינה את המהות של הדבר הזה.

נעמה לזימי: אבל הם מסכימים איתי.

צחי דוד: אני מסכים איתך.

ינון אזולאי: זה שהם מסכימים איתך, זה כבר לא טוב.

נעמה לזימי: זה רק מראה שאני קואופרטיבית, שאני מבינה את השוק.

יואב קיש: בהמשך להצעה של נעמה, אני מציע להוריד את מגן המס ל-1.2 מיליון, וכל המחירים ירדו בחצי מיליון שקל.

אלכס קושניר: הלוואי.

אלכס קושניר: צחי, אפשר להמשיך, בבקשה?

צחי דוד: כן, שקף אחרון.

צחי דוד: זה שקף יותר מפורט ממה שהראיתי קודם, והוא בא להראות את הקשר בין השינוי במדד המחירים להעלאת מס הרכישה.

צחי דוד: אתם רואים את קצב עליית המחירים בשנים שבהן מס הרכישה היה נמוך.

צחי דוד: אני לא אטען שזה הדבר היחיד.

צחי דוד: אלה היו שנים שהמינהל שיווק בהן לא מעט, כ-40 אלף עסקאות בשנה.

יואב קיש: בשנים ההן היה מחיר למשתכן.

צחי דוד: כן, גם המינהל שיווק הרבה וגם היה מחיר למשתכן.

צחי דוד: אי-אפשר לברוח מהמספרים האלה, וזה חלק ממדיניות הממשלה.

צחי דוד: אין לנו ספק שמול זרם המשכנתאות האדיר, איזושהי הגנה לשוק הנדל"ן.

צחי דוד: אנחנו נמצאים בסביבת ריבית מאוד נמוכה, זרם הכסף מאוד גדול, ומיסוי הוא דרך שלנו, בסביבת ריבית כל כך נמוכה, להגן על שוק הנדל"ן מזרמים ספקולטיביים של כסף.

צחי דוד: בסופו של דבר, למקד את מדיניות הממשלה באותם זוגות צעירים.

אלכס קושניר: תודה רבה.

אלכס קושניר: חברי הכנסת, התייחסות, בבקשה.

אלכס קושניר: אוסאמה סעדי, בבקשה.

אוסאמה סעדי: בוקר טוב, אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, לפני כמה שנים בא משרד האוצר עם חוק הדגל שלו, חוק מיסוי דירה שלישית.

אוסאמה סעדי: ישבנו פה לילות על גבי לילות.

יואב קיש: לא, אל תגזים.

יואב קיש: הם העבירו את זה ביום אחד בבליץ, ובגלל זה בג"ץ פסל להם את זה.

יואב קיש: היה לילה אחד ארוך.

אוסאמה סעדי: בדיוק.

אוסאמה סעדי: אנחנו החרמנו את הישיבה, ובסוף זה התבטל.

אוסאמה סעדי: בעיקרון, אני חושב שאנחנו צריכים לעודד בניית דירות לזוגות צעירים, דירה ראשונה.

אוסאמה סעדי: ראיתי את החוק וראיתי את הנתונים, וכביכול, אחרי הורדת מס הרכישה, קנו 27 אלף דירות כדירה שנייה להשקעה.

אוסאמה סעדי: אני מבין שאתם רוצים להעלות את אחוזי מס הרכישה ל-10%, כדי להחזיר את המצב.

אוסאמה סעדי: אני מסכים עם החברים, ונעודד את הזוגות הצעירים שקונים דירה ראשונה.

אוסאמה סעדי: אם אתה מעלה פה, תוריד פה.

אלכס קושניר: יש את תוכנית מחיר מטרה, יש כלי.

אוסאמה סעדי: מחיר למשתכן?

אלכס קושניר: לא.

אלכס קושניר: יש כלי שנקרא מחיר מטרה.

נעמה לזימי: אני יכולה לענות לאוסאמה?

אלכס קושניר: בזכות הדיבור שלך.

נעמה לזימי: לענות לו.

אלכס קושניר: אחרי כן.

אלכס קושניר: תני לו לסיים.

אוסאמה סעדי: המטרה טובה, אבל אם זה המשך המגמה של עוד מסים ועוד מסים, אנחנו מבריחים את המשקיעים, ובסוף זוגות צעירים לא יקנו דירה ראשונה.

אוסאמה סעדי: שמעתי אתמול גם את שר האוצר וגם את שר השיכון, שההעלאה במחירי הדיור הגיעה כמעט ל-10%.

אוסאמה סעדי: אומרים שאם נגיע בשנה הבאה ל-6%, זה ייחשב להישג.

אוסאמה סעדי: לאן אנחנו הולכים?

אוסאמה סעדי: ועוד לא דיברתי על החברה הערבית, שם אין לנו משכנתאות, ורק 2% מכלל המשכנתאות הן לחברה הערבית.

אוסאמה סעדי: במחירים האלה – 5 מיליון, 10 מיליון – הזוגות הצעירים אצלנו לא חושבים או חולמים על דירה משלהם.

אוסאמה סעדי: אדוני היושב-ראש, לא הגעתי בזמן להצעות לסדר, אבל שלחתי הודעה לחבר הכנסת בליאק, גם אליך וגם לרשות המסים.

אוסאמה סעדי: בימים האחרונים אני מוצף בפניות של רואי חשבון ושל מנהלי חשבונות.

אוסאמה סעדי: יש מערכת מחשוב אוטומטית, שע"ם, שצריך לדווח אליה.

אוסאמה סעדי: הדוחות שמוגשים לא נקלטים ולא מוקלדים בזמן.

אוסאמה סעדי: אתמול היה ה-15 בנובמבר, ומנהלי חשבונות לא יכלו לשלוח את הדוחות.

אוסאמה סעדי: הם מקבלים קנסות, למרות שזאת תקלה טכנית.

אוסאמה סעדי: אם יש בעיות בשע"ם, תגידו ולפחות אל תטילו קנסות על האזרחים, על הנישומים, עד שתסדירו את הנושא הזה.

אלכס קושניר: גיא, אתה מכיר את הבעיה הזאת?

ולדימיר בליאק: אני גם מכיר.

ולדימיר בליאק: הבנתי שבימים האחרונים יש תקלות חוזרות ונשנות במערכת שע"ם, שמקשות על הדיווחים.

אוסאמה סעדי: הדוחות לא נקלטים.

אלכס קושניר: אוסאמה, אנחנו נבדוק את זה.

ולדימיר בליאק: באופן כללי, חשוב לקיים דיון על המערכת הזאת.

אלכס קושניר: בסדר.

אלכס קושניר: נעמה, בבקשה.

נעמה לזימי: אני מברכת על הרפורמה הזאת.

יואב קיש: זאת לא רפורמה; זה מס.

נעמה לזימי: אני מדברת גם על הרפורמה של השכירות המוסדית שהעברנו.

ינון אזולאי: היא התכוונה להגיד שכל הרפורמות שהעבירו, היו מס.

נעמה לזימי: תודה רבה על התוספות.

נעמה לזימי: זה בוודאי עדיף מהמצב הקיים, ממה שעשה ישראל כץ, ונכון להחזיר את זה בחזרה.

נעמה לזימי: אבל מה שמגיע לכאן עדיין מאוד סולידי ושמרני, לעומת מה שהיה צריך להיות, בעיניי.

נעמה לזימי: כנראה אני בדעת מיעוט, אבל אני בהחלט חושבת שגם בשכירות המוסדית וגם פה, אפשר היה ללכת רחוק יותר.

נעמה לזימי: לגבי דירה ראשונה, כביכול, המדינה לא רוצה להתערב בשוק הדיור.

נעמה לזימי: היא מתערבת אגרסיבית, וזה בדרך כלל לטובת הקבלנים, לטובת היזמים.

נעמה לזימי: אני אתאר את הסיטואציה שקורית.

נעמה לזימי: יזם יודע שלזוג צעיר יש פטור עד 1.7 מיליון.

נעמה לזימי: הוא ישווק דירות ויגיד להם, שזה משתלם להם עד 1.7 מיליון, לפני מס הרכישה.

נעמה לזימי: אם נעלה את הפטור, ישתלם לו להעלות את המחיר.

נעמה לזימי: הוא יגיד להם שגם ב-1.8 מיליון, הם לא משלמים מס רכישה.

נעמה לזימי: התכנונים נעשים פה לא לטובת הזוגות הצעירים, אלא לטובת היזמים.

נעמה לזימי: גם היזם צריך להרוויח, והזוגות צריכים להיות עם דירה בהישג יד, אבל המטרה שלנו היא שמחירי הדיור ירדו.

נעמה לזימי: כשאנחנו מעלים, אנחנו תורמים להעלאת מחירי שוק הדיור.

נעמה לזימי: פעם אחר פעם, בכל מיני תואנות של כוונה טובה, אנחנו מייצרים במו ידינו סיטואציות, שגרמו למשבר הכי חמור בישראל – משבר הדיור.

נעמה לזימי: לכן, בכל מה שקשור לדירה ראשונה, אנחנו צריכים לשאוף שדירה ראשונה של זוג צעיר, תהיה כמה שיותר זולה.

נעמה לזימי: זה אומר שמס הרכישה צריך להישאר במובן הזה, כדי שליזמים לא יהיה אינטרס לגבות מעליו.

יואב קיש: בואו נקבע את הפטור יותר נמוך, ואולי היזמים יוזילו את המחירים.

נעמה לזימי: אני חושבת שצריך לעשות הרבה צעדים, כדי שהדירות יהיו יותר זולות.

נעמה לזימי: צריך לחייב דיור בר השגה בפרויקטים, לחייב דיור ציבורי, ולחייב עוד סוגיות כבר בתוך הפרויקטים.

נעמה לזימי: הנושאים האלה לא צריכים להיות פרינג' של הממשלה, שעוסקת בהם בפרויקט קצה.

נעמה לזימי: צריכה להיות החלטה ממשלתית, שאומרת שבכל פרויקטים אחוזים מסוימים מוקצים לסוגיות האלה.

נעמה לזימי: למה שאתה עושה דרך שוק חופשי, כביכול, שאינו חופשי ומתגמל אנשים ספציפיים ולא את הזוגות הצעירים, אני מתנגדת.

נעמה לזימי: אתה רוצה להתערב כממשלה ומדינה?

נעמה לזימי: בוא נתערב.

נעמה לזימי: בוא נחייב מכסה מסוימת, בוא נעשה את זה בדרך המלך.

נעמה לזימי: כשהמדינה הזאת נבנתה, היא בנתה דיור במו ידיה.

נעמה לזימי: הוצאנו את הכול, ובכל פעם, כביכול מתוך מהלך מיטיב, אנחנו מייצרים מצב, שמאפשר להגיד: נמכור דירות בנגב ובגליל במחירים יותר גבוהים, כי מס הרכישה עלה.

נעמה לזימי: אנחנו עושים עוול.

נעמה לזימי: אני רוצה להתמודד עם התופעה הזאת, אבל לא כשבדלת האחורית אנחנו מכניסים רעה חולה, שמעלה את מחירי הדיור כל הזמן.

נעמה לזימי: אנחנו מוזמנים לחשוב על זה ביחד, אבל בוא לא נפתור את זה בשנייה במחשבה חד פעמית.

אלכס קושניר: תודה רבה, נעמה.

אלכס קושניר: יואב קיש, בבקשה.

יואב קיש: תודה.

יואב קיש: קודם כול, נעמה, בסך הכול אני מסכים איתך.

יואב קיש: אני חושב שהורדת המחירים לזוגות הצעירים והדיור למשפחות, היא לא דרך זה אלא דרך מבצעים אמיתיים, כמו מחיר מטרה.

נעמה לזימי: התערבות המדינה.

יואב קיש: אני מברך על מחיר מטרה.

יואב קיש: אני חושב שמחיר למשתכן - - -

נעמה לזימי: הוא פרויקט נוראי.

נעמה לזימי: גמר אותנו.

יואב קיש: זה מה שאמרת, שאת רוצה לשמור חלק מהדירות במחיר מציאה.

נעמה לזימי: אבל מחיר למשתכן לא עשה את זה.

יואב קיש: זה בדיוק מה שמחיר למשתכן עשה.

נעמה לזימי: לא, הוא לא עשה את זה כמו שצריך.

נעמה לזימי: במחיר למשתכן אנשים קנו דירות בהרצליה.

אלכס קושניר: לא, אני לא פותח עכשיו את הדיון על מחיר למשתכן.

אלכס קושניר: יש לי הרבה מה להגיד על מחיר למשתכן, אבל לא עכשיו.

יואב קיש: אני חוזר למהות.

יואב קיש: כשרוצים לטפל במחירי הדיור, והינה, נמצאים פה נציגי משרד האוצר, שמטפלים, הדרך לטפל בהורדת המחירים, או לפחות בבלימה שלהם, היא באמת בפרויקטים כמו מחיר מטרה, מחיר למשתכן, לטפל בהיצע, ולא להטיל מס על המשקיעים.

יואב קיש: אני אומר לכם שזאת פשוט טעות.

יואב קיש: מה זה יכול לעשות?

יואב קיש: מצד אחד, הקמת ריטים להשכרה.

יואב קיש: אתם פוטרים אותם?

יואב קיש: התשואות שלהם חשובות להם, ויש להם גם את ערך הדירה.

יואב קיש: ריט להשכרה, שרידדנו מאוד בחוק ההסדרים, צריך לקנות בטירוף בשבוע שנשאר לו, כי אחר כך הוא - - - הוא פטור?

יואב קיש: ההעלאה הזאת לא חלה עליו?

צחי דוד: זה לא חל עליו, לא בריטים ולא בחוק עידוד.

יואב קיש: לא ידעתי, ואני שמח לשמוע שהוא עדיין מוגן.

יואב קיש: אין העלאה לריטים להשכרה.

יואב קיש: גם אם אתה רוצה לטפל באלה שקונים דירות ובמשקיעים פרטיים.

יואב קיש: אתה אומר שהם איזשהו מבער לשוק.

יואב קיש: אם אתה שם לב, לפי השקף שאתה מציג, גם אחרי התיקונים בסוף, היה לך פיק כשרצו להעלות את המס, ואחרי זה ראית שהמשקיעים קונים ומוכרים.

יואב קיש: למעשה, אתה לא "מרוויח" עוד דירות במלאי.

אלכס קושניר: תראה מה קרה ב-2020, ברגע שירד המס.

יואב קיש: נכון, אתה רואה שיש עלייה, אבל תראה של כמה.

אלכס קושניר: תסתכל על ה-steady state.

אלכס קושניר: תראה מה היה לפני זה, ומה קרה אחרי זה.

יואב קיש: אבל אין פה אירוע, שמשחרר אלפי או עשרות אלפי דירות.

יואב קיש: אתה מדבר על מאה-מאתיים דירות בדלתא השנתית.

יואב קיש: זאת לא מסה, אין פה מסה.

יואב קיש: עכשיו יהיה לנו את הפיק הזה בשבוע-שבועיים האלה, כי ייצרת אותו, ואני אומר לך שלא תראה הבדל.

יואב קיש: לא נשחרר דירות לשוק.

יואב קיש: משקיעים לא ימכרו או יקנו פחות, ובסוף אתה לא תרוויח דירות.

יואב קיש: הריטים לא יספגו את זה, אבל בן אדם שקונה דירות, והעלו לו את המחיר, ירצה שכירות יותר יקרה.

יואב קיש: השוכרים יצטרכו לשלם יותר, ואתה מעלה את השכירות.

יואב קיש: זה מה שעשית בהעלאת המס הזה.

אלכס קושניר: בפעם האחרונה שהעלו, זה לא קרה.

יואב קיש: אני חושב שראיתי שכן, אבל צריך לראות את זה.

יואב קיש: חוץ מזה, קשה לבודד.

יואב קיש: אתה אומר שהעלו מס, אבל התחילו מחיר למשתכן וזה הוריד את המחירים.

יואב קיש: פתאום הייתה לנו שנה של קורונה, אז ברור שיש חזרה וצמיחה.

יואב קיש: קשה מאוד לבודד ולהבין.

יואב קיש: בסוף, כשאתה מסתכל על המשקיעים, הדרך להוריד את המחירים היא בהגדלת המלאי.

אלכס קושניר: חד משמעית.

יואב קיש: האירוע הזה לא יעזור.

יואב קיש: הוא רק יפגע אחרי כן בשוכרים, ולא יוציא דירות לשוק.

יואב קיש: דבר נוסף שאני רוצה לדבר עליו, הוא לעשות הפרדה בין משקיע גדול, שקונה דירות, לבין מי שגר בדימונה, ורוצה לקנות דירה נוספת כדי שהבן שלו יישאר בדימונה.

יואב קיש: הוא סופג את העלייה הזאת היום.

יואב קיש: כשהיה לנו חוק דירה שלישית, לא סתם קראו לו כך.

אלכס קושניר: אתה בעד מס על דירה שלישית?

יואב קיש: אני הייתי נגד, אבל הייתי בעד הקריטריון של דירה שלישית.

נעמה לזימי: היית נגד ועכשיו אתה בעד?

יואב קיש: מכיוון שאני רואה את הנחישות של חברי הקואליציה, ואת ההנחיות שהקואליציה מקבלת מהממשלה, אני מבין שהחוק יעבור.

ולדימיר בליאק: עד כה, לא קיבלתי הנחיה.

יואב קיש: יפה, אני שמח לשמוע.

יואב קיש: אולי תהיו יותר קשובים למה שאני מציע.

יואב קיש: הייתה לי שיחה עם סרוגו, כי רציתי להבין ממנו לעומק את ההסתכלות שלו.

יואב קיש: אני אומר לכם שאני מסתכל בסוף על האזרחים.

יואב קיש: מי שמחזיק שתי דירות – לא סתם קראו לזה אז מס דירה שלישית – אני רוצה לשמר אותו במדרגות המס הנמוכות.

יואב קיש: זאת אומרת, רק מהדירה השלישית הוא ייכנס למדרגות המס הגבוהות.

יואב קיש: אותו אדם שרוצה לקנות למי מהמשפחה את הדירה באזור המגורים שלו – מצידי, תעשה את זה רק על דירות בנגב-גליל, ועל דירה שנייה לא ישלמו.

נעמה לזימי: לתושבי נגב-גליל, או למשקיעים בנגב-גליל?

נעמה לזימי: זאת שאלה.

יואב קיש: אני לא יכול להיכנס לרזולוציה.

יואב קיש: אם תשאירי את זה ככה, הוא יצטרך לקנות בדימונה יותר יקר, כי הוא ישלם מס, והשכירות בדימונה תעלה.

נעמה לזימי: מי שמעלה את המחירים זה המשקיעים, יואב.

יואב קיש: את טועה לחלוטין.

יואב קיש: את לא מבינה בכלל איך השוק עובד.

יואב קיש: זה הדבר הכי הזוי ששמעתי כרגע, בשיחה שלי איתך, ואני חייב להסביר לך את זה.

יואב קיש: אם את אומרת שיש פטור ממס רכישה לדירה ראשונה עד 1.7 מיליון, ונעלה את זה ל-2 מיליון, זה ירע את מצבם, כי המחירים של הקבלנים יעלו, את תופסת אפס ממחירי השוק.

יואב קיש: בשיטה שלך, בואי נוריד את הפטור מ-1.7 מיליון ל-1.4 מיליון, וככה כל המחירים ירדו ל-1.4 מיליון.

יואב קיש: תגידי, את רצינית?

אלכס קושניר: נעמה, אל תעני, בבקשה.

נעמה לזימי: הוא אומר משהו, ואני רוצה להגיד.

אלכס קושניר: כבר ענית לו על זה.

אלכס קושניר: לא, לא, לא.

אלכס קושניר: אני מבקש להפסיק את הוויכוח הזה.

יואב קיש: אני לא מתייחס אליה.

יואב קיש: האבסורד הוא, שכולנו פה מסביב לשולחן רוצים להוזיל את המחירים לזוגות הצעירים ולרוכשי הדירה הראשונה.

יואב קיש: בזה אנחנו מסכימים.

יואב קיש: אנחנו גם מסכימים, שהדרך לעשות את זה היא בפרויקטים המשמעותיים יותר, כולל גם דיור בר השגה, ובוודאי מחיר מטרה.

יואב קיש: זה ברור.

יואב קיש: אני רוצה להוביל שני דברים, כאיזשהו אירוע שאולי קצת יקל על העלאת המס המיותרת הזאת, שבעיניי היא ממש לא נחוצה.

יואב קיש: המס הזה לא יעזור, ומה שצריך לעזור זה התוכניות המשמעותיות, שאותן צריך לחזק ולהוציא לפועל מהר ככל שניתן.

יואב קיש: אם אתם מחליטים ללכת לדבר הזה, אני רוצה אחד משני הדברים: או שזה יחול רק מעל דירה שלישית, ואני מוכן להקל על אזורים מסוימים, למרות שלדעתי זה צריך להיות בכל הארץ.

יואב קיש: והדבר השני, להגדיל את מגן המס הזה לזוגות הצעירים ולרוכשי דירה ראשונה.

יואב קיש: להעלות את זה מ-1.7 מיליון ל-2 מיליון, כדי שבמקומות שבהם המחירים עלו, הם לא יצטרכו לשלם מס, גם אם זה כמה אלפי שקלים בודדים.

יואב קיש: מילה אחרונה, אני מבקש לשמוע ממך לוחות זמנים, שאתה מתאר לחקיקה הזאת.

יואב קיש: מתי להערכתך תרצה לשמוע הסתייגויות?

יואב קיש: מתי ההצבעה?

אלכס קושניר: בוא נראה איך הדיון הזה מתקדם, ואני אגיד בסוף.

אלכס קושניר: תודה רבה.

אלכס קושניר: ינון, בבקשה.

ינון אזולאי: אני רוצה להתייחס למה שאמר יואב, לגבי רוכשי דירה ראשונה.

ינון אזולאי: בטבלה שמונחת לפניי רואים, שעד 1.75 מיליון זה אפס אחוזים, ומ-1.75 מיליון עד 2 מיליון, זה 3.5%.

ינון אזולאי: נקפוץ לדרגה של הזוג הצעיר הכי עני במדינה, שקונה דירה ב-17.8 מיליון.

ינון אזולאי: הוא משלם מס רכישה בגובה 10%.

אלכס קושניר: אתה מסתכל על הטבלה במצגת?

יואב קיש: הוא מדבר על רוכשי דירה ראשונה.

ינון אזולאי: יואב אמר שמחירי הדיור עלו כמעט ב-10%?

ינון אזולאי: נעלה את ה-1.75 מיליון ב-10%, וזה בעצם חופף למה שיש עכשיו.

ינון אזולאי: אני אומר שאתה לא מפסיד, כי אם יש מדרגה של 10% למי שקונה דירה ב-17.8 מיליון, אני אפילו לא אומר הלוואי עליי ועל הילדים שלי.

ינון אזולאי: אני לא צריך את זה.

ולדימיר בליאק: כמה זה יוצא בכסף?

ינון אזולאי: 1.780 מיליון, שהם 10%.

צחי דוד: זה לא מהשקל הראשון.

צחי דוד: יש מדרגות.

אלכס קושניר: ינון, למה אתה חותר?

יואב קיש: עוד יותר גרוע.

יואב קיש: אדרבה ואדרבה.

ינון אזולאי: אתה באמת רוצה לעזור לזוגות צעירים?

ינון אזולאי: תעזור לחלשים.

ינון אזולאי: קח מהחזקים, ותן לחלשים.

יואב קיש: תן להם מגן יותר גבוה.

ינון אזולאי: אלא מה?

ינון אזולאי: באוצר לא אוהבים לקחת מהחזקים, אוהבים לקחת רק מהחלשים.

ינון אזולאי: אני אגיד לך למה אני מתכוון.

ינון אזולאי: בשנים שהייתה בהן הוראת השעה הזאת, ראיתם ירידה דרסטית בקנייה של דירות שנייה ושלישית?

צחי דוד: כשזה היה 8%?

צחי דוד: בוודאי.

ינון אזולאי: אני חייב לספר לכם סיפור.

ינון אזולאי: היינו פה בקורונה, ואתה לא היית כשהורידו את המס.

ינון אזולאי: שאלנו מה קורה, ואמרו לנו היושבים פה, שהם לא רואים שום ירידה; הם רואים רק עלייה.

ינון אזולאי: אני אומר לך, שאז לא הציגו לנו את המצגת.

ינון אזולאי: כלומר, אתם באוצר חלוקים, כנראה, בדעות שלכם, ואתם לא יודעים המציאות מהי.

צחי דוד: הדרג המקצועי לא חלוק בנושא הזה בכלל.

צחי דוד: לא רשות המסים, לא הכלכלנית הראשית, לא משרד השיכון, לא רשות מקרקעי ישראל, לא אגף תקציבים.

צחי דוד: כולם בדעה מקצועית שצריך - - -

ינון אזולאי: היום.

ינון אזולאי: תלוי מתי אנחנו שואלים את השאלה.

ינון אזולאי: סליחה שאני אומר לך את זה, תלוי מתי שואלים את השאלה, ותלוי מה הרצון שלכם באותו זמן.

ינון אזולאי: זה בדוק ומנוסה, מכל מיני חוקים שמגיעים לפה.

ינון אזולאי: צחי, לא נגיע להסכמה.

צחי דוד: הסברתי בלב משבר הקורונה, שצריך לעודד ביקושים.

נעמה לזימי: אני אסביר בדרך אחרת.

אלכס קושניר: נעמה, נעמה, לא.

ינון אזולאי: אדוני היושב-ראש, יש לי בקשה, אם אפשר שנעמה תעבור לצד השני.

נעמה לזימי: להפך, אני רוצה דווקא בצד שלך.

נעמה לזימי: למה שמעל 8 מיליון לא יהיו 15% מס רכישה?

ינון אזולאי: דיברתי עם רוכשי דירות, שקנו לאחרונה, רוכשי דירות פוטנציאליים, רוכשי דירות שנמצאים במשא ומתן, עם מתווכים ועם כולם.

ינון אזולאי: שאלתי האם ה-3% האלה ימנעו מכם?

ינון אזולאי: אמרו לי: לא.

ינון אזולאי: אם היה לי כסף קודם הייתי משקיע, והיום, כשיש לי כסף, ה-3% האלה לא מדברים אליי.

ינון אזולאי: אני הולך להשקיע כי תמיד עדיף לי להשקיע את זה בדירה מאשר בבנק.

ינון אזולאי: מה יהיה בסופו של דבר?

ינון אזולאי: תהיה עליית מחירים של הדירות לשכירות.

ינון אזולאי: זה מה שיהיה.

ינון אזולאי: לא יהיה שום דבר אחר.

ינון אזולאי: כשאני אקנה דירה יד שנייה, אני אשית את כל ההוצאות שם.

ינון אזולאי: למה אתם מביאים את זה בהוראת קבע?

ינון אזולאי: כי ראיתם שיש הרבה הכנסה למדינה ממס הרכישה.

ינון אזולאי: אי-אפשר להכחיש את זה.

צחי דוד: אין הבדל בהכנסה בין 5% ל-8%.

צחי דוד: זה לא נכון.

צחי דוד: אין הבדל.

יואב קיש: אבל כתבת שאתה מביא 600 מיליון.

גיא גולדמן: לא אנחנו כתבנו.

צחי דוד: הרי היינו בתקופה של 8%, ולפני כשנה ירדנו ל-5%.

צחי דוד: בהינתן העלייה במספר העסקאות, או הירידה שלהן כשאתה ב-8% לעומת שיעור המס, אין גבייה נוספת של מס.

צחי דוד: אנחנו סביב האפס.

צחי דוד: זה יכול להיות קצת יותר או קצת פחות.

ינון אזולאי: אתה מסתכל על שנת קורונה.

ינון אזולאי: עזוב אותי משנת קורונה.

יואב קיש: טענת האוצר היא שכשאתה מעלה את זה ל-8%, לא יהיה עודף גבייה?

צחי דוד: אין גבייה נוספת, וזה גם כתוב בתזכיר החוק שהופץ.

ינון אזולאי: ואם הקופה מרוויחה יותר, מה אתה עושה עם הכסף הזה?

צחי דוד: מקטין את הגירעון.

ינון אזולאי: אני לא ולדימיר שהוא יועץ מס.

ולדימיר בליאק: גם ולדימיר לא יועץ מס.

גיא גולדמן: ינון, אם היה צפי לתוספת הכנסות, זה היה אינטרס של האוצר להגיד ולרשום את זה.

ינון אזולאי: הגיונית לא יכול להיות שאתה מעלה מס רכישה, ולא תקבל על זה כסף.

אלכס קושניר: ינון, לא נכון מה שאתה אומר.

ינון אזולאי: אתה יודע שבסופו של דבר יהיו עסקאות.

צחי דוד: ינון, סליחה שאני אומר, אבל אתה אומר דברים לא נכונים.

ינון אזולאי: אני יכול להגיד דברים לא נכונים, ואתה יכול לתקן אותי.

צחי דוד: אנחנו לא עושים פה צעד חדשני.

צחי דוד: אנחנו חוזרים בדיוק למה שהיה.

צחי דוד: לכן, הירידה בהיקף שיעורי הרכישה של המשקיעים, לעומת העלייה בזוגות הצעירים, אקוויוולנטית לחלוטין לעובדה שהמס עלה מ-5% ל-8%.

צחי דוד: אנחנו לא גובים יותר.

צחי דוד: אין לאוצר הליך של גבייה.

ינון אזולאי: אתה לא גובה יותר, אבל אוטומטית תקבל יותר.

אלכס קושניר: לא.

אלכס קושניר: אתה לא תקבל יותר, כי יהיו לך פחות עסקאות.

ינון אזולאי: אני רוצה שתבוא לכאן בעוד שנה, ותספר לנו.

ינון אזולאי: אם אתה אומר שאתה חוזר לאותו הדבר כמו שהיה לפני 5%, אתה לא מדייק.

ינון אזולאי: אתה אומר דברים לא נכונים.

ינון אזולאי: לפני ה-5% הייתה הוראת שעה.

ינון אזולאי: למה אתה הולך להוראת קבע?

צחי דוד: אני חוזר, מבחינת שיעורי המס באותו זמן.

ינון אזולאי: אני טוען שתחזיר את זה למה שהיה, ומי שקונה ב-15 מיליון, תשית עליו יותר מס.

ינון אזולאי: אין לי בעיה עם זה.

ינון אזולאי: אבל תחזיר את זה להוראת שעה ולא להוראת קבע.

ינון אזולאי: אני חושב שצריך להחזיר את זה להוראת שעה לשנתיים-שלוש, עם אופציה שהוועדה תוכל להאריך את התקופה.

ינון אזולאי: אין שום סיבה בעולם להפוך את זה להוראת קבע.

ינון אזולאי: זה רק מראה שאתם הולכים להרוויח כסף.

ינון אזולאי: כשאתם רוצים להרוויח כסף, אין לי בעיה שתרוויחו, אבל אל תעשו את זה בצורה כזאת.

צחי דוד: אם היינו רוצים להרוויח מזה כסף, לא היינו מעלים את התזכיר ביום שבו הודיעו על זה.

ינון אזולאי: צחי, אני אשאל אותך שאלה.

נעמה לזימי: ינון, בוא נצבע את הכסף לדיור ציבורי.

אלכס קושניר: את לא יכולה לצבוע את הכסף.

אלכס קושניר: לא עושים את זה.

אלכס קושניר: כאילו רק אתמול בפעם הראשונה אתם יושבים בוועדה.

אלכס קושניר: אין דבר כזה.

ינון אזולאי: המדינה, תפקידה להשקיע בשביל להוזיל את מחירי הדירות, בשביל לעזור לזוגות צעירים.

ינון אזולאי: אתה מסכים איתי, נכון?

ינון אזולאי: אתה רוצה להציף את השוק בדירות?

ינון אזולאי: תציף את השוק בהיצע, כדי שהמחירים ירדו.

ינון אזולאי: כולנו מסכימים לזה, כן או לא?

צחי דוד: כן, אמרתי את זה.

צחי דוד: זאת מדיניות הממשלה.

ינון אזולאי: למה לא תעשו משהו, ואולי המדינה לא תרוויח, אלא תפסיד.

ינון אזולאי: כשאני הולך למכור דירה שנייה ושלישית, אני משלם מס שבח.

ינון אזולאי: תורידו את זה.

ינון אזולאי: אתה יודע מה יקרה?

ינון אזולאי: השוק יוצף.

ינון אזולאי: למה?

ינון אזולאי: אדם שצריך לשחרר כסף, ירצה לשחרר את הכסף של מס שבח, ואז אנשים יתחילו להציף את השוק.

ינון אזולאי: אתה תגדיל את מס הרכישה, ותשחק איך שאתה רוצה.

ינון אזולאי: אלא מה קורה?

ינון אזולאי: כשמדברים על מס שבח, אתה אומר שהמדינה מתחילה להפסיד.

ינון אזולאי: כשאתה מעלה את מס הרכישה, זה בעצם בשביל להרוויח, וכשאתה מסתכל על מס שבח, שם תיתן את המכה.

ינון אזולאי: שם תגיד שהמדינה מכניסה את היד לכיס.

ינון אזולאי: אפילו לא מכניסה את היד לכיס, היא פשוט לא מכניסה את הכסף לכיס.

נעמה לזימי: אבל לא תמיד יש קורלציה בין מס שבח למס רכישה.

ינון אזולאי: כשתעשה את זה עם מס שבח, תראה שהדירות ישתחררו לשוק.

ינון אזולאי: אני רוצה לדעת כמה עסקאות היו בדירה שלישית ומעלה בשנה שלפני הקורונה, כמה עסקאות היו בדירה שנייה, ומה ההכנסות שקיבלה המדינה מהעסקאות האלה.

אלכס קושניר: תודה רבה, ינון.

אלכס קושניר: ולדימיר, בבקשה.

ולדימיר בליאק: תודה, אדוני היושב-ראש.

ולדימיר בליאק: באופן עקרוני, אני מבין את הצעד.

ולדימיר בליאק: אני מתקשה להשתכנע האם הצעד הזה באמת יבריח משקיעים.

ולדימיר בליאק: האם אחרי ההעלאה הזאת, האלטרנטיבה לאותו משקיע באפיק אחר, מספיק אטרקטיבית?

נעמה לזימי: מה למשל?

ולדימיר בליאק: קרנות נדל"ן, שוק ההון.

ולדימיר בליאק: אני רואה את זה.

ולדימיר בליאק: אני גם רואה את הנתונים של 2015 ו-2016.

ולדימיר בליאק: אני לא בטוח שזה מספיק, כדי להשתכנע שהצעד הזה באמת יביא את התוצאה הראויה.

ולדימיר בליאק: בעיה נוספת היא עלייה במחירי השכירות.

ולדימיר בליאק: האם בחנתם או לא בחנתם אם זה ישפיע על המחירים?

ולדימיר בליאק: האם העלייה תהיה מתונה או האם לא תהיה עלייה בכלל?

ולדימיר בליאק: בסופו של דבר, זה מה שחשוב.

ולדימיר בליאק: אם נעלה את המס, וההשפעה על המשקיעים תהיה שולית או לא תהיה השפעה בכלל – אני לא בטוח שהנתון של 2016-2015 משקף את מה שקורה היום.

ולדימיר בליאק: יכול להיות שכן, אבל אני לא משוכנע בזה.

ולדימיר בליאק: עד עכשיו לא השתכנעתי שזה נחוץ.

ולדימיר בליאק: יכול להיות שכן, ואני לא פוסל את זה.

ולדימיר בליאק: אני גם מבין את הצעד, כצעד משלים לכל הצעדים שפירטת כאן, מה שאישרנו בחוק ההסדרים ולתוכנית שהציגו שר האוצר ושר השיכון.

אלכס קושניר: ושרת הפנים.

ולדימיר בליאק: ושרת הפנים, כמובן.

ולדימיר בליאק: האם זאת אלטרנטיבה לאותו משקיע?

ולדימיר בליאק: יכול להיות שהיא עדיין יותר אפקטיבית ויותר יעילה, ואנחנו לא נעשה שום דבר מבחינת מחירי הדיור ומחירי השכירות.

ולדימיר בליאק: אלה שתי השאלות, שאני מתקשה לענות עליהן בינתיים.

אלכס קושניר: אם אנחנו מדברים על אותו משקיע, ואני רוצה להזכיר שמבחינת המינוף של אותו משקיע בודד, על פי הנתונים היום הוא לא יכול לקחת משכנתה של 70%, הוא יכול רק לקחת משכנתה של 50%.

אלכס קושניר: זה אומר שמדובר במשקיע, שיש לו כמה מאות אלפי שקלים הון עצמי.

אלכס קושניר: זה אומר שהמשקיע הזה, יכול להיות קצת יותר מתוחכם.

אלכס קושניר: אחרי שהעברנו את הרפורמה עם הריטים, שיכולה לתת לו תשואה נדל"נית לא רעה בלי מינוף, אני חושב שאותו משקיע – אני לא יועץ השקעות, לא יועץ מס וגם לא רואה חשבון – אולי כדאי לו לשקול ללכת לכיוון הזה.

ולדימיר בליאק: השאלה אם הוא מספיק מכיר את זה, האם הוא רואה את זה כאפיק נוסף.

נעמה לזימי: דווקא טוב שזה מייצר עוד אפיק.

נעמה לזימי: זה בדיוק מה שאנחנו אומרים פה.

ינון אזולאי: ולדימיר, גם בגלל ההתלבטות שאתה מציג, תשאיר את זה כהוראת שעה לשלוש שנים, אפילו שלוש שנים פלוס שנתיים, כדי שאנחנו בוועדה הזאת נוכל לשנות את זה.

ולדימיר בליאק: אנחנו יכולים לשנות את זה תמיד.

ינון אזולאי: אתה יודע שתמיד יותר קשה לשנות כשזה בחוק.

אלכס קושניר: ינון, מצד שני, יש הרבה מאוד גורמים, דווקא בשוק הפרטי בשוק הנדל"ן, שאומרים לך: אני רוצה יציבות, אני רוצה הוראת קבע.

אלכס קושניר: רבים מהם אומרים את זה.

ינון אזולאי: כשאתה נותן להם שלוש שנים, זה יציבות.

אלכס קושניר: לא, זה לא יציבות.

ינון אזולאי: אנחנו יודעים בדיוק איך עובדות הוראות השעה.

ינון אזולאי: כשאתה נותן שלוש שנים פלוס שנתיים, זאת יציבות של כמעט חמש שנים.

ינון אזולאי: מה יקרה?

ינון אזולאי: אנחנו נשכח מזה וזה ימשיך.

ינון אזולאי: לא מפריעים לי ה-8%, אבל העניין הוא שאין שום סיבה לשנות דווקא בעניין הזה.

ינון אזולאי: אני לא חושב שזה המקרה לשנות בו, בגלל כל הדברים שאנחנו מעלים.

ינון אזולאי: אנחנו לא יודעים איך השוק יגיב.

ולדימיר בליאק: השאלה היא האם שנה אחת מספיקה.

ולדימיר בליאק: יכול להיות ששנה אחת לא מספיקה.

ינון אזולאי: לא אמרתי שנה אחת.

ינון אזולאי: אמרתי שלוש שנים פלוס שנתיים.

ינון אזולאי: זה חמש שנים.

ולדימיר בליאק: שלוש שנים פה זה נצח.

אלכס קושניר: נירה שפק, בבקשה.

נירה שפק: גם לי יש הרבה שאלות בנושא הזה.

נירה שפק: אני מסתכלת על התמונה הכוללת.

נירה שפק: דיברנו בכללי על התמונה הכוללת, אבל בעצם אף פעם לא הציגו לנו יעדים בכל נושא, איך זה מסתנכרן ומה אבני הדרך, שעל פיהן בוחנים מה המצב.

נירה שפק: זה לא הוצג.

נירה שפק: יש לי בעיה בכך שמציגים פלחים-פלחים, בלי חיבור ונקודות איזון.

אלכס קושניר: הממשלה דווקא הציגה תוכנית כוללת.

נירה שפק: היא הציגה תוכנית כוללת כללית.

אלכס קושניר: לא.

אלכס קושניר: מאוד מאוד פרטנית.

אלכס קושניר: עם יעדים, עם אבני בוחן, עם צעדים שהם יעשו, עם צעדים משלימים, השקעה בתשתיות, השקעה בפיתוח.

אלכס קושניר: דווקא הציגו תוכנית שלמה.

נירה שפק: אני מסכימה, אבל אני שואלת ספציפית.

נירה שפק: גם אז שאלתי איפה זה מתחבר.

אלכס קושניר: נירה, איפה זה מתחבר למה?

נירה שפק: אם אני לא ברורה, הבעיה היא אצלי.

נירה שפק: אני רוצה למצוא את נקודות האיזון.

נירה שפק: קבעו יעד לכל וקטור, אבל לא קבעו משפיעים.

נירה שפק: אצלנו בצבא זה נקרא גזרות שכנות ומשפיעות.

נירה שפק: אני רוצה לדעת, אם מעלים עכשיו פה, מה זה עושה ליתר הדברים?

נירה שפק: לא מופיעים לנו הגדרות ומדדים לדבר הזה.

נירה שפק: אותו הדבר בנתונים – הנתונים לא מחולקים בצורה כזאת, שאני אוכל להבין.

נירה שפק: בשקף 5 אצלך אתה מציג עלייה משמעותית בלקיחת משכנתאות חדשות.

נירה שפק: אני רוצה לדעת את הפירוט – מה הקצב, גרף לזוגות צעירים, גרף לדירה ראשונה, גרף לדירה שנייה, ואז אדע לנתח מגמות בהסתכלות על כולם.

נירה שפק: אין לי את זה.

נירה שפק: אין לי כמויות, אין לי את זה, ובדיון כזה, הגרף הזה מאוד חשוב.

אלכס קושניר: תסתכלי על שקף מס' 6.

נירה שפק: ראיתי את השקפים האלה.

נירה שפק: הם לא עונים לי על השאלות.

אלכס קושניר: זה מראה לך כמה המשקיעים קונים, וכמה קונים כל השאר.

נירה שפק: היה לי שיח עם חלק מהח"כים על השאלה מי זה משקיע.

נירה שפק: אני באה לבחון את המסורתיות של ההשקעה.

נירה שפק: יש משקיעים שיודעים כשבודקים, ויש כאלה שאומרים שהם קונים את הדירה השנייה שלהם לפנסיה או לירושה לילדים.

נירה שפק: הם אומרים: אני לא יודע מה יקרה בעוד עשר-עשרים שנה, והילד הראשון שיתחתן, אני אמכור ואקנה.

ינון אזולאי: זה עוגן בשבילם.

נירה שפק: זה עוגן שלא דיברנו עליו.

נירה שפק: לבוא ולהכניס את כולם כמשקיעים?

נירה שפק: אני לא יודעת.

נירה שפק: אנחנו בשידור, אז אני אגיד בעדינות שכאשר היה דירה למשתכן, עקבתי אחריהם כמה שנים בפריפריה.

נירה שפק: ראיתי משקיעים, שמשלמים כסף לבני המקום כדי שיקנו דירות, עם חוזה צד של עורך דין.

נירה שפק: זה נשמע פלילי, וזה כזה.

נירה שפק: בסוף הם מוכרים את המגרש שהם קנו ב-X, ב-X כפול 10.

נירה שפק: חייבים לעשות בקרה גם על הדברים האלה.

נירה שפק: אנחנו צריכים לדעת, שאם אנחנו קובעים משהו, צריך לייצר לו מנגנון בקרה.

נירה שפק: דיברתי על הקהל המסורתי שקונה דירה שנייה.

נירה שפק: זה מסורתי, זה ידוע, זה ב-DNA שלנו.

נירה שפק: לא קיבלתי לזה מענה, וסופרים אותם כמו כולם.

נירה שפק: אתה לא מסתכל מהעיניים שלי, אלא אתה אומר: בוא נראה את שוק ההיצע והביקוש.

נירה שפק: דבר נוסף שאני רוצה לדבר עליו הוא הדירות להשכרה.

נירה שפק: דירות להשכרה זה שוק מטורף, ונתתי את הדוגמה הזאת בפעם שעברה.

נירה שפק: באים לדירה, ולא משנה אם היא חדשה או ישנה, עם ממ"ד או בלי ממ"ד.

נירה שפק: השוק הזה כל כך פרוץ, וגם על זה אין לנו בקרה.

נירה שפק: מדברים על 10 אלפים שקל לדירה בתל אביב של שלושה וחצי חדרים להשכרה – זה שכיח.

נירה שפק: מי שפותח עיניים, כנראה לא עשה חיפוש דירות להשכרה בחצי השנה האחרונה – ובסוף, כשמגיעים שלושה לגמר אומרת בעלת הבית: ישחקו הנערים לפניי, מי נותן יותר?

נירה שפק: בסוף גומרים עם 11,800 לדירה.

נירה שפק: הדירות בצפון תל אביב ובדרום תל אביב באותו מחיר.

נירה שפק: אני לא רואה איך זה פותר את הבעיה הזאת.

נירה שפק: אני אחזור ואגיד, קושניר, זה אליך ולא לאף אחד אחר.

נירה שפק: אני מבקשת כבר 4 חודשים לקיים דיון על שוק הדיור במרחב הכפרי.

נירה שפק: יש לו משמעות.

נירה שפק: אני לא אתן שזה ימשיך בלי שנסת

נירה שפק: כל על הרגל הזאת, כי בסוף זה משפיע גם על הרגל הזאת.

נירה שפק: לא יכול להיות שהמרחב הכפרי לא מוצגת באף מצגת שמוצגת לנו.

אלכס קושניר: את צודקת.

ינון אזולאי: אם לא יהיה דיון במה שנירה מבקשת, אני אצביע נגד.

נירה שפק: תודה.

אלכס קושניר: תודה רבה.

אלכס קושניר: חבר הכנסת גפני, בבקשה.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, אין בהעלאת המס הזאת משהו דרמטי.

משה גפני: היו דברים יותר גרועים, שהביאו בחודשים האחרונים.

משה גפני: אני רוצה להגיד לך מהניסיון שלי, שבעבר כבר היה דבר כזה.

משה גפני: משרד האוצר מגיע עם אמירות שובות לב, שזה יוזיל את מחירי הדירות.

משה גפני: זה לא יוזיל את מחירי הדירות.

אלכס קושניר: זה בלבד – לא, אבל כמכלול – כן.

משה גפני: אפשר להביא גם מס גודש וגם את העלאת גיל הפרישה לנשים.

משה גפני: אפשר להביא את כל הדברים המשונים שהבאתם, ובסופו של דבר לאנשים לא יהיה כסף, אז הם לא יקנו דירות.

משה גפני: הנושא הזה בולט בעניין הזה, שאומרים שרוצים להוזיל את מחירי הדירות, אז לוקחים כסף מהאזרחים.

משה גפני: זה לא שפעם בא משרד האוצר ואומר: אני הולך לתת לאנשים אפשרויות, כדי שהם יוכלו לרכוש דירה, או שיהיה דיור ציבורי.

אלכס קושניר: זה במידה ואתה מתעלם מתוכנית מחיר מטרה, כן?

אלכס קושניר: האמירות האלה הן במידה ואתה מתעלם מהתוכניות הקיימות.

משה גפני: הכול טוב ויפה, וזה עדיין אי שם.

משה גפני: מניסיון העבר הוכח, שזה לא עזר כלום.

משה גפני: היה מכלול של דברים, וזה לא עשה שום דבר.

משה גפני: זה לא הוזיל את מחירי הדירות, וזה גם לא יוזיל את מחירי הדירות.

משה גפני: הדבר היחיד שיהיה במס הזה, זה כסף למשרד האוצר.

משה גפני: כמה מאות מיליונים, וגם בזה צריך לראות כי אנשים ימצאו תחכומים וכל מיני פתרונות.

משה גפני: ברגע שיש מס באופן הזה, מחפשים נתיב אחר.

משה גפני: הסכמתי איתך, כשדיברת על כך שצריך לראות מכלול של דברים.

משה גפני: לא מביאים פתרון, לא מביאים מכלול ואומרים: אנחנו עושים מכלול תוכניות, שיוזילו את מחירי הדירות.

משה גפני: המציאות של מחירי הדירות היא קטסטרופה.

משה גפני: מדינת ישראל נמצאת במצב שהוא בלתי מתקבל על הדעת, ואנחנו כולנו סובלים מזה.

משה גפני: כולנו.

משה גפני: סובלים מזה הנציגים של הציבור ששייך למפלגות בקואליציה, וסובלים מזה גם אלה שנמצאים באופוזיציה.

משה גפני: כולם סובלים מהעניין הזה.

משה גפני: אתה בא הביתה, אתה פוגש את החברים שלך, אתה פוגש את השכנים שלך, והם אומרים לך: תגיד, מה עשית בכנסת?

משה גפני: מה עשית על מנת שאנחנו נוכל לרכוש דירה?

משה גפני: אין לנו קורת גג.

משה גפני: האוצר לא עשה כלום, כי זה פשוט לא עניין אותו.

משה גפני: הראייה, שהוא לא בא עם פתרונות אחרים, אלא בא עם הפתרון הישן נושן.

משה גפני: אם היית שואל אותי מראש, מה האוצר היה אומר כשאתה מדבר על הוזלת מחירי הדירות, הייתי אומר לך מייד: להעלות את מס הרכישה.

משה גפני: זה מה שהיו אומרים, וזה מה שהייתי אומר לך שהם הולכים לעשות.

משה גפני: נכון שיש במדינת ישראל מסורת של אנשים, שהם באמת כפי שנירה אמרה.

משה גפני: אדם שומר קצת כסף בשביל הילדים, והם רוכשים דירה.

משה גפני: זה לא איזה משקיע שבא וקונה מלאי של דירות.

משה גפני: הוא קונה דירה שתהיה לילד שלו, שתהיה לו עצמו.

משה גפני: המציאות הזאת היא לא מציאות שנלחמים נגד משקיעים.

משה גפני: לא נלחמים נגד משקיעים.

משה גפני: המשקיעים יסתדרו אתכם ובלעדיכם.

משה גפני: יהיו להם עורכי דין טובים, ויהיו משקיעים שיידעו איפה להשקיע את הכסף.

משה גפני: מדובר על בני זוג עובדים, שחסכו פרוטה לפרוטה, ואמרו שהם רוצים לקנות דירה נוספת.

משה גפני: אם זה היה מוזיל את מחירי הדירות, המטרה שווה בנזק המלך.

אלכס קושניר: אז כשעשית את זה ב-2015, לא עשית בלב שלם?

משה גפני: בוודאי שלא.

משה גפני: אני אומר שעשיתי, אני בא עם ניסיון.

משה גפני: ראית, לא תקפתי.

אלכס קושניר: אני שואל באמת.

משה גפני: אחרי זה הורדתי בחזרה ל-5%.

משה גפני: אני אומר לך, לא ראיתי בזה דבר שצריך כל כך להילחם נגדו.

משה גפני: הייתי נגד, ולא עשיתי את זה בלב שלם, אבל העברתי את זה.

משה גפני: היום כבר אפשר לראות במבחן התוצאה מה זה עשה – הוזיל את מחירי הדירות או לא הוזיל את מחירי הדירות.

משה גפני: אנחנו נמצאים היום במקום אחר, בגלל שמס הרכישה עלה בשעתו, או שאנחנו לא נמצאים במקום אחר?

משה גפני: אנחנו לא נמצאים במקום אחר.

משה גפני: אם אנחנו נמצאים במקום אחר, הוא רק יותר גרוע.

משה גפני: המציאות של מחירי הדירות במדינת ישראל, זאת מציאות שצריך להתמודד איתה, ולא מתמודדים איתה.

משה גפני: כשמגיע השלב שהאוצר יכול לעשות מה שהוא רוצה – זה דבר שלא היה אצלי – הוא מעביר עם הקואליציה דברים, שאצלנו הוא לא היה מעביר.

משה גפני: זאת קואליציה שמעבירה לו דברים, ויש לזה סיבות.

משה גפני: אני לא רוצה להיכנס לזה, בגלל שהיום אני לא בא בתור אופוזיציה.

משה גפני: אני בא באופן מקצועי לעניין הזה.

משה גפני: אם הייתי מדבר בתור אופוזיציה, הייתי מסביר למה זה קורה הפעם.

משה גפני: אני מקווה שזאת הפעם האחרונה שבה זה קורה, וזה לא יקרה יותר.

משה גפני: זה לא יקרה יותר, ראשית בגלל שלא תהיו בשלטון, ושנית, אפילו אם כן, חס וחלילה תהיה בשלטון, תלמדו שמה שאמרו לכם פה והדברים שעשו לכם פה, הם דברים חמורים.

משה גפני: הם ניצלו את המציאות שאנחנו חיים בה היום.

משה גפני: לא היה קורה דבר כזה בעבר, ואני מניח שגם לא יקרה בעתיד.

משה גפני: לכן, אני לא אופוזיציה ואני לא רואה את זה כמו מסים אחרים שהביאו, אבל אני אומר לך, אדוני היושב-ראש, תנצל את ההזדמנות הזאת, לפני שאתה מאשר את זה, לבדוק האם באמת יש תהליך.

משה גפני: והאם התהליך יביא בסופו של דבר להוזלת המחירים.

משה גפני: אני חושב שלא.

משה גפני: אני חושב שזה יוסיף כסף לאוצר, או הרבה או מעט, כי יכול להיות שאנשים יהיו מתוחכמים וישנו את הרגלי הקנייה שלהם.

משה גפני: או צריך להגיע לפתרון, כך שבנוסף לכסף שהם מקבלים, הם יעבירו כסף לדיור כזה, שאכן פותר בעיות.

משה גפני: היום הייתי בסדר, לא הייתי אופוזיציה.

אלכס קושניר: היית ענייני מאוד.

ינון אזולאי: אז הוא היה בסדר.

אלכס קושניר: ענייני זה הרבה יותר מבסדר.

ינון אזולאי: ההסתכלות צריכה להיות לא איך אנחנו מונעים את הרכישות, אלא איך אנחנו מציפים את השוק.

ינון אזולאי: ההסתכלות שלכם היא על מניעת רכישה, ואנחנו צריכים לראות איך מציפים את השוק.

נעמה לזימי: גם במניעת רכישה.

נירה שפק: יש לאזרח זכות להחליט מה הוא עושה.

נירה שפק: יש גבול להתערבות הממשלה.

צחי דוד: ינון, השקף הראשון במצגת הוא קודם כול הגדלת ההיצע.

ינון אזולאי: אבל מס רכישה מונע את הרכישה.

ינון אזולאי: אגב, אם אפשר לשמוע גם את נציג משרד הפנים ואת נציג משרד השיכון.

ינון אזולאי: גם הם בטח מעורבים בזה.

נעמה לזימי: הייתי סגנית יו"ר ועדת תכנון ובנייה בחיפה, העיר השלישית בגודלה בארץ.

נעמה לזימי: חיפה סובלת מאוד מסיפור של אינפלציית משקיעים, ואתם בוודאי יודעים את זה.

נעמה לזימי: זה מייצר המון דירות רפאים, ואני לא רוצה להגיד מה זה עושה גם למרחב הציבורי, לביטחון האישי, לפשיעה בשכונה.

נעמה לזימי: הכלים להתמודד עם זה מאוד מוגבלים, גם לרשויות.

נעמה לזימי: בעיר כמו חיפה, זאת תופעה של אינפלציה של דירות להשקעה ועליית מחירים, היא תופעה חברתית בעייתית ביותר.

נעמה לזימי: לכן, כשאומרים שהמדינה מתערבת, נירה, אני מדברת על זה גם בהקשרים רחבים, כמי שחוותה את זה על בשרה.

נעמה לזימי: בעיר חיפה, בניינים אחרי בניינים הם בניינים נטושים, ומישהו מחכה שהמחירים שלהם יעלו.

נעמה לזימי: תופעת המשקיעים היא תופעה מאוד בעייתית בישראל, עם מינימום כלים לטיפול.

נעמה לזימי: מס הרכישה הוא כלי מאוד שמרני, ואני בעד זה פשוט כי המצב הקיים הוא בעייתי.

נעמה לזימי: יש עוד המון דברים שאפשר לעשות בדרך בסיפור של דירות להשקעה, אפילו ברמת דירות מרובות.

נעמה לזימי: בבקשה, בוא ניכנס לפרופורציות.

נירה שפק: תמיד אפשר לחשוב לתת הקלה למי שמשכיר.

נירה שפק: בית נטוש ישלם 8%, בית מושכר ישלם פחות.

נעמה לזימי: זה לא עובד ככה.

נעמה לזימי: גם להתערבות של המדינה יש גבול.

אלכס קושניר: אני לא יודע אם אתם יודעים, ואחת הרפורמות שהממשלה מציגה היא הורדת מס שבח על קרקעות פרטיות, כדי לתת לאנשים את היכולת לבנות.

ינון אזולאי: לא צריך רק על קרקעות.

אלכס קושניר: ינון, קל להגיד לא על כל דבר.

ינון אזולאי: לאו דווקא על קרקעות.

ינון אזולאי: לא צריך רק על קרקעות.

אלכס קושניר: אני מציע לכם להסתכל על הכלי הזה ככלי משלים לכל הפעולות האחרות שהממשלה עושה בצד ההיצע.

אלכס קושניר: ויש הרבה מאוד פעולות שהממשלה עושה בצד ההיצע.

אלכס קושניר: אף אחד מאיתנו פה לא נביא, אבל כשאתה מסתמך על הנתונים שאתה רואה, אתה רואה שבאמת יכולה להיות לזה השפעה.

אלכס קושניר: לכן, אני חושב שאנחנו חייבים לעשות את זה מהר ככל שניתן, כי בזמן שאנחנו מדברים יש אנשים שסוגרים עסקאות.

אלכס קושניר: ראול, בבקשה.

ראול סרוגו: בוקר טוב לכולם, אדוני יושב-ראש ועדת הכספים לשעבר, משה גפני, אדוני יושב-ראש ועדת הכספים הנוכחי, חברי הכנסת הנכבדים, אני מקווה שתיתנו לי מספיק דקות לתאר בעיניכם את ההשפעה של החוק הזה.

ראול סרוגו: ראשית, תמיד כשאני מדבר מטיחים בי שאני מדבר מפוזיציה.

ראול סרוגו: אני רוצה להבהיר מה הפוזיציה שלנו, התאחדות הקבלנים בוני הארץ.

ראול סרוגו: הוכחנו את זה במהלך כל חוק ההסדרים, כשתמכנו אחת לאחת בהחלטות הממשלה ובחוקים שעלו גם פה, בוועדת הכספים, וגם בוועדת הפנים.

ראול סרוגו: למעשה, אלה היו רעיונות שלנו מלפני הרבה מאוד שנים, וסוף סוף הממשלה החליטה לקבל אותם.

ראול סרוגו: אני מברך את הממשלה, את ועדת הכספים ואת חברי הכנסת על אישורם, כפי שהם באו לידי ביטוי בחוק ההסדרים ובחוקים שהיו לפני כן.

משה גפני: רק אל תיסחף, יש שם גם דברים רעים.

ראול סרוגו: בנושא של הבנייה, עד עכשיו, ואני מדגיש שעד לרגע זה קיבלו החלטות טובות.

ראול סרוגו: ההחלטה הזאת היא החלטה רעה, אבל אני רוצה להציג את הפוזיציה שלנו.

ראול סרוגו: אותנו מעניין בדיוק מה שמעניין אתכם – יציבות בשוק הדיור.

ראול סרוגו: העלייה המטורפת של המחירים גורמת לנו לנזק גדול מאוד.

ראול סרוגו: היא מייצרת אי ודאות, מגדילה לנו את הסיכון, וראינו את תוצאות המכרזים על קרקעות בחודשים האחרונים, שנובעים גם מהיציאה מהקורונה וגם ממחסור בקרקע.

ראול סרוגו: בסופו של דבר, זה רע לנו.

ראול סרוגו: זה רע, זה לא טוב, ולכן אני שותף למאמצים של הממשלה.

ראול סרוגו: יש לי עשרות שעות ישיבות עם צחי ועם גורמים נוספים באוצר.

ראול סרוגו: נתחיל מזה שמס רכישה קיים רק במדינת ישראל.

ראול סרוגו: הוא לא קיים בשום מדינה בעולם.

ראול סרוגו: זה כלי של רשות המסים ושל האוצר, לגבות כסף מהציבור למטרותיו הוא – להגדיל את הקופה הציבורית.

ראול סרוגו: הוא השתרש ונשאר ככה.

ראול סרוגו: משחקים עם זה – פעם מעלים ופעם מורידים.

ראול סרוגו: הצעד הזה, אדוני היושב-ראש, הוא לא צעד משלים; הוא צעד גורע מכיוון שהוא לא ישפיע על המשקיעים לאורך זמן.

ראול סרוגו: אולי בחודש-חודשיים הראשונים, וזה יתקזז כנגד החודש שעברנו, בו המשקיעים רצו בטירוף לרכוש דירות, ברגע שהנושא הודלף לציבור.

ראול סרוגו: הרי המשקיע קונה דירה או מוכר דירה, בהתאם למה שהוא צופה שאמור לקרות.

ראול סרוגו: אם הוא חושב שמחירי הדירות יעלו, הוא יקנה יותר דירות; אם הוא חושב שמחירי הדירות יתאזנו, הוא יתחיל לחשוב על מימושים ואולי ירצה לממש.

ראול סרוגו: זה מה שקרה מ-2015 עד 2020.

ראול סרוגו: ההשפעות שראינו על המשקיעים, נובעות ממחיר למשתכן, ולא מהעלאה וההורדה של מס הרכישה.

ראול סרוגו: יצא כך, שהורדה של מס רכישה הייתה בדיוק חופפת לסיום מחיר למשתכן, ואז ראינו תחילת עליות ורכישות על ידי המשקיעים.

ראול סרוגו: כאשר המשקיעים שומעים את שר האוצר ואת שר השיכון אומרים בכנסים ובטלוויזיה שעלייה של 6% בשנה הבאה תהווה הישג, דהיינו, הם אומרים שהעלייה תהיה אולי 8% ולא 12%, מה זה עלייה של 3% במס הרכישה?

ראול סרוגו: זה משפיע עליהם בכלל?

ראול סרוגו: הם מבינים שהמחירים יעלו, ולכן הם קונים.

ראול סרוגו: להערכתי, אנחנו נסיים את 2021 עם עלייה של למעלה מ-12%.

ראול סרוגו: מתי המשקיעים מוכרים?

ראול סרוגו: כשהם רוצים לממש וחושבים שאולי יהיה איזון.

ראול סרוגו: בסופו של דבר, משקל המשקיעים בשוק הוא אפסי.

ראול סרוגו: הוא אפסי, ואין לי דבר אחר לומר.

ראול סרוגו: אתם רואים את הגרף הזה, שמראה שאחוז ההשקעה של המשקיעים במשך 10 שנים כמעט, הולך ויורד.

ראול סרוגו: בשש השנים האחרונות בנינו למעלה מ-300 אלף דירות, והדירות בידי המשקיעים ירדו ב-30 אלף.

ראול סרוגו: זאת אומרת, אנחנו בנינו 300 אלף, הם שחררו 30 אלף, ובידי הזוגות הצעירים ומשפרי הדיור היו 330 אלף דירות.

ראול סרוגו: המשקיעים הם פקטור משני בשוק.

ראול סרוגו: נכון, הם מתחרים על הדירות החדשות.

ראול סרוגו: הם קונים 20% מהדירות החדשות, אבל מוכרים את אותן 10 אלפים יחידות דיור ביד שנייה.

ראול סרוגו: זאת אומרת, לציבור הרחב שלא משקיע, יש אותה כמות דירות, והמשקיעים הם לא פקטור אמיתי במחיר.

נירה שפק: ראול, סליחה שאני עוצרת אותך, אבל הנתונים שונים.

ראול סרוגו: לא, לא.

ראול סרוגו: אלה נתונים של האוצר.

ראול סרוגו: השקף הזה לא שלי.

ראול סרוגו: הבאתי שקפים, ואני מוותר על ההצגה שלהם.

ראול סרוגו: השקפים של הכלכלנית של משרד האוצר מדברים בעד עצמם.

ראול סרוגו: אגב, אם ננתח את החודשיים האחרונים בדוח של הכלכלנית, באוגוסט 2021, המשקיעים קנו 3,000 דירות, ומכרו 2,800.

ראול סרוגו: בספטמבר הם קנו 1,700 דירות, כי היו חגים, ומכרו 1,500.

ראול סרוגו: בחודשים הכי חמים קנו 200 דירות ו-200 דירות.

אלכס קושניר: 200 דירות מצטברות אצל המשקיעים.

אלכס קושניר: בכל פעם 200, 200 ו-200.

ראול סרוגו: לא, לא.

אלכס קושניר: למה לא? זה מה שאמרת עכשיו, ראול.

ראול סרוגו: אדוני, זה לא בכל פעם.

ראול סרוגו: תעבור לשקף 12, ותראה שכמות המכירות עולה על כמות הרכישות.

אלכס קושניר: אם זה ככה, זה אמור להתאפס וזה לא מתאפס.

ראול סרוגו: מ-2016 ועד היום, ירדה כמות הדירות שבידי המשקיעים ב-30 אלף דירות.

ראול סרוגו: זאת עובדה.

ראול סרוגו: ה-200 ועוד 200 זה נתון שלילי, לא חיובי.

ראול סרוגו: במקרה, בגלל הקורונה ובגלל המצב, עכשיו זה חיובי, אבל לרוב זה שלילי.

ראול סרוגו: אדוני היושב-ראש, ברגע שמס הרכישה עולה, כמות הדירות בידי המשקיעים תישאר אותו הדבר.

ראול סרוגו: הם ייקנו את אותה כמות דירות, בגלל שהם צופים שמחירי הדירות יעלו.

ראול סרוגו: לכן, האוצר ירוויח, האוצר יגדיל את הכנסותיו ממס הרכישה, ומי ייפגע?

ראול סרוגו: הזוגות הצעירים, שיצטרכו לשלם שכירות יותר גבוהה עבור כל דירה שהם שוכרים; ייפגע אותו פנסיונר שחסך שקל לשקל, ורצה לקנות דירה שנייה בשביל להגדיל לעצמו את הפנסיה, ואתם מונעים את זה ממנו עכשיו.

ראול סרוגו: דווקא החלשים יותר הם אלה שייפגעו.

ראול סרוגו: חבר הכנסת יואב קיש דיבר על האיש בדימונה, שרוצה לשמור דירה לבן שלו כדי שיישאר בדימונה ולא יעבור לתל אביב.

ראול סרוגו: אז בהם אתם פוגעים?

ראול סרוגו: בשוכרים אתם פוגעים?

ראול סרוגו: אין כאן שום היגיון.

ראול סרוגו: אדוני היושב-ראש, אנחנו רואים בשקף שמחירי דירות ומחירי דירות בהשכרה הם מוצרים תחליפיים, ולכן הם מתנהגים בצורה דומה.

ראול סרוגו: הקצב של העליות והשיעור של העליות כמעט זהה.

ראול סרוגו: ברגע שנעלה את מחירי הדירות להשכרה, מחירי הדירות יעלו.

ראול סרוגו: לכן, אני טוען שזה צעד גורע ולא מוסיף.

ראול סרוגו: אני חושב שהצעד הזה רע, הוא לא טוב.

ראול סרוגו: התלבטתי רבות אם להגיע לפה, כי הבנתי שהאוצר נעול, השרים נעולים.

ראול סרוגו: אגב, הייתה התלבטות גדולה מאוד בקרב השרים, וליוויתי אותם בהתלבטות הזאת.

ראול סרוגו: דיברתי איתם.

ראול סרוגו: הם לאו דווקא חושבים שזה דטרמיניסטי.

ראול סרוגו: נכון ששרת הפנים הצטרפה בסוף לאישור של שני השרים האחרים, אבל היא התנגדה למהלך הזה.

ראול סרוגו: גם ליברמן התלבט קשות, ולא סתם החוק זה לא נכנס לחוק ההסדרים.

ראול סרוגו: הרי המקום הכי מתאים לו היה בחוק ההסדרים.

ראול סרוגו: הם עדיין התלבטו, הם עדיין לא הבינו איך זה ישפיע.

ראול סרוגו: אני אומר לכם, שאנחנו מדברים מהשטח.

ראול סרוגו: ההשפעה שלילית, והחוק הזה יעלה את מחירי הדירות.

ראול סרוגו: תודה רבה.

אלכס קושניר: תודה רבה.

אלכס קושניר: נמצא איתנו בזום ז'ק בלנגה, סגן נשיא לשכת רואי החשבון.

ינון אזולאי: נמצאים פה נציגי משרד השיכון ומשרד הפנים?

טמיר כהן: נציג משרד השיכון נמצא בזום.

ינון אזולאי: אני חושב שזה נוגע גם למשרד הפנים.

אלכס קושניר: למשרד השיכון זה נוגע; למשרד הפנים זה פחות נוגע.

אלכס קושניר: ז'ק בלנגה, בבקשה.

ג'קי בלנגה: שלום לכולם, אני סגן נשיא לשכת רואי החשבון, ויושב-ראש ועדת המסים בלשכה.

ג'קי בלנגה: החוק הזה לא ישפיע בשנה הקרובה על מחירי הדירות, כי כמות הדירות שנרכשה בשבועיים-שלושה האחרונים, תעצור את הקנייה של המשקיעים בחצי השנה הקרובה.

ג'קי בלנגה: המשקיעים ייצאו החוצה לגמרי, וכל מלאי הדירות כבר נקנה.

ג'קי בלנגה: זאת נקודה אחת שצריך לזכור ברקע, ולכן ההשפעה ב-2022 תהיה מאוד נמוכה.

ג'קי בלנגה: צריך לזכור שאין מס רכישה על ישראלים שקונים דירות בחו"ל, והחוק הזה יגרום להסטת כספים מאוד גדולה לחו"ל.

ג'קי בלנגה: הגיע הזמן שמדינת ישראל תטיל מס רכישה על השקעות בנדל"ן בחו"ל.

ג'קי בלנגה: צריך לשקול את זה בצורה מהותית.

ג'קי בלנגה: נושא תכנוני המס בתוך המשפחות, כולל הורים, ילדים ובני זוג שאינם נשואים, מאפשר להרבה משפחות לקנות דירות להשקעה בקלות יחסית, בלי לשלם את מס הרכישה הזה.

ג'קי בלנגה: אלה שממש לא מצליחים, רק הם בתוך הקבוצה של המשקיעים.

ג'קי בלנגה: האכיפה של החוק הזה בסביבה משפחתית על ידי רשות המסים, מאוד מאוד נמוכה.

ג'קי בלנגה: משפחה עם שלושה ילדים וארבעה הורים, יכולה להגיע להרבה דירות להשקעה, כולל זה שהם בעצמם גרים בשכירות, כך שהדירה שהם קנו, היא גם דירה להשקעה.

ג'קי בלנגה: המס בגובה 8% מייקר את הדירות.

ג'קי בלנגה: למה?

ג'קי בלנגה: כי שתי דירות באותו קומה ובאותו בניין, אחת עלתה 2 מיליון שקל, והשנייה עלתה 2.2 מיליון.

ג'קי בלנגה: יש בעיה עם מחיר השוק בסיטואציה הזאת במכירות הבאות.

ג'קי בלנגה: לאור חוסר הביטחון בהשפעה הכוללת, אני חושב שנכון להגביל את תקופת הזמן של החוק הזה, כך שהיא תהיה לשנתיים-שלוש.

ג'קי בלנגה: צריך לראות את ההשפעות, ללמוד אותן, ולבוא שוב לוועדת הכספים של הכנסת.

ג'קי בלנגה: אני מציע לא לקבוע את החוק כהוראת קבע, כי זה יגרום לנזק גדול מאוד בתוך תאים משפחתיים, כי אנשים רוצים לקנות דירות לילדים שלהם, והחוק הזה ימנע מהם לבצע את זה.

ג'קי בלנגה: הם יצטרכו לעשות הסכמי נאמנות והסכמי ממון, שהם לגמרי מיותרים.

אלכס קושניר: תודה רבה.

משה גפני: למה באמת לא לעשות הוראת שעה?

אלכס קושניר: מצד אחד, אומרים שרוצים יציבות בשוק, ומצד שני מבקשים הוראת שעה.

ינון אזולאי: נעשה הוראת שעה לשלוש שנים, ועוד שנתיים.

משה גפני: מה זה "הם מבקשים"?

אלכס קושניר: אתה לא הראשון שמדבר על זה.

ינון אזולאי: היה צריך לבקש מהממ"מ של הכנסת.

משה גפני: אני רוצה רק שתדע, שתמונת המצב נראית כאילו מדובר על כסף לאוצר, וכל הנושא המקצועי בכלל לא עומד לדיון.

משה גפני: משרד השיכון לא פה?

אלכס קושניר: משרד השיכון יהיה בזום עוד מעט.

אלכס קושניר: יורי בזום.

אלכס קושניר: עכשיו יוסי אלישע, לשכת עורכי הדין, בבקשה.

יוסי אלישע: תודה רבה, אדוני היושב-ראש, דיבר ז'ק בלנגה ארוכות על העיוותים שייגרמו, ואני לא אחזור על זה.

יוסי אלישע: אני רוצה לחזור לנקודה מרכזית אחת, שעלתה בעבר, גם בדיונים שחבר הכנסת גפני מכיר היטב, על הוראת השעה הקודמת שהסתיימה אך לא מזמן.

יוסי אלישע: לטעמי, יש בעייתיות מאוד קשה לקבוע את זה כהוראת קבע.

יוסי אלישע: כשאתה קובע משהו באופן קבוע, אתה הופך אותו למשהו שגלום במחיר.

יוסי אלישע: זה לא יעצור ביקושים.

יוסי אלישע: ז'ק בלנגה אמר שבחודש האחרון ראינו ביקושים אדירים.

יוסי אלישע: רשות המסים יכולה לפרסם את המידע, ואתם תראו עליות של מאות אחוזים ברכישות של דירות.

יוסי אלישע: בלי שום קשר להצעה, העלייה ברכישות התבצעה לאורך כל השנה האחרונה, בין היתר מהמענקים שהציבור מחזיק.

יוסי אלישע: אם תהיה הוראת שעה, אנשים יקפיאו את הביקושים.

יוסי אלישע: כשאני יודע שבעוד שנתיים-שלוש, מס הרכישה יחזור לשיעורו הרגיל, אני לא קונה בשלב הזה.

יוסי אלישע: אני ממתין.

יוסי אלישע: אם זאת הוראת קבע, אתה מבצע את הרכישה.

יוסי אלישע: אין שום סיבה שלא תבצע אותה, כי יש לך שתי אפשרויות, כפי שראינו בשנים קודמות: או שאתה קונה בישראל, או שאתה קונה בחו"ל.

יוסי אלישע: היה להיט של דירות בברצלונה ודירות בברלין.

יוסי אלישע: כסף יצא מישראל וחבל, כי זה לא שירת אף מטרה.

יוסי אלישע: בסופו של דבר, זה גם לא הביא לירידה במחירי הדיור, כמו שראינו.

יוסי אלישע: היו תוכניות אחרות שאולי סייעו, אבל בסופו של תהליך, מי שמשקיע בנדל"ן בדרך כלל, זה לא אנשים שנמצאים בשוק ההון או רק שם.

יוסי אלישע: אלה אנשים שממילא יעשו השקעות יותר סולידיות, ויעשו השקעה בישראל או בחו"ל.

יוסי אלישע: אין לי בעיה עם עליית המס לכשעצמה לתקופת ביניים.

יוסי אלישע: הוראת הקבע פשוט תחטיא את המטרה.

אלכס קושניר: תודה רבה, יוסי.

אלכס קושניר: יורי ממשרד השיכון, בבקשה.

ראול סרוגו: אדוני היושב-ראש, פספסנו משהו טכני בדברים שלנו, וזה ההשפעה של זה על חוק עידוד השקעות הון.

אלכס קושניר: האוצר אמר שאין השפעה.

אלכס קושניר: אתה יכול להתייחס?

ראול סרוגו: רגע, רגע.

ראול סרוגו: אין השפעה על הקבלנים והיזמים, אבל בפרויקטים שלנו, גם גורמים פרטיים או שותפויות או תאגידים קונים מאיתנו כמות של דירות, על מנת לקבל הטבות של חוק עידוד השקעות הון.

ראול סרוגו: אם חברה או אדם פרטי או שותפות של אנשים יקנו ממני 10 דירות, וישימו אותן על המדף להשכרה, הם ייכנסו לחוק עידוד השקעות הון.

ראול סרוגו: אתה מקשה עליהם בעוד 3%.

ראול סרוגו: למה?

ראול סרוגו: תכתבו שהחוק הזה לא יחול על רוכשי דירות.

אלכס קושניר: הנקודה ברורה.

אלכס קושניר: משרד האוצר, התייחסות, בבקשה.

יואב קיש: סליחה, הוא אמר לי את זה בדיון כשאני שאלתי.

צחי דוד: כמו שאמרתי.

צחי דוד: קרנות הריט יש להן מס של - - -

אלכס קושניר: עזוב קרנות ריט.

אלכס קושניר: אני מדבר על עידוד השקעות הון.

צחי דוד: בחוק עידוד השקעות הון קבענו במנגנון שיצרנו, שמכירה מיזם ליזם - - -

ראול סרוגו: זה לא מיזם ליזם.

יואב קיש: רכישת הדירות עצמן.

ראול סרוגו: הפרויקט בבנייה, לפני טופס 4.

אלכס קושניר: שנייה, שנייה.

אלכס קושניר: ראול.

אלכס קושניר: לא משנה כמה אתה צודק או לא צודק.

אלכס קושניר: אתה לא תקטע אותי.

ראול סרוגו: אני מתנצל.

אלכס קושניר: אני מבקש לתת לצחי להשלים את התשובה.

אלכס קושניר: זאת שאלה חשובה, ואני מבקש לקבל ממנו תשובה.

צחי דוד: כמו שאמרתי, אלה קרנות ריט.

צחי דוד: במכירה בין יזמים, שקבענו לאורך 15 שנה בחוק עידוד, נקבע שיעור מס של חצי אחוז על העסקאות.

צחי דוד: זאת אומרת, בעסקה חוזרת לא יהיה עוד פעם מס ועוד פעם מס.

צחי דוד: לגבי מי שיוזם בנייה – הרי חוק עידוד השקעות הון, הוא ייזום בנייה להשכרה – הוא משלם מס רכישה על קרקע, ובזה אנחנו לא נוגעים.

יואב קיש: אתה לא עונה על השאלה.

יואב קיש: אני יכול לחדד את השאלה?

אלכס קושניר: לא.

אלכס קושניר: ראול, בבקשה.

ראול סרוגו: אני יזם שבונה 100 דירות.

ראול סרוגו: בא אליי - - -

משה גפני: רגע, שיקשיב לך.

ראול סרוגו: הם מתייעצים, כי הם לא עלו על הנקודה, והגיע הזמן שיעלו על הנקודה.

ראול סרוגו: אני אומר שוב שאני בתהליך של בנייה לפני טופס 4.

ראול סרוגו: אני מוכר דירות.

ראול סרוגו: אני יכול למכור אותן לקרן ריט, אני יכול למכור לאנשים פרטיים, ואני יכול למכור למשקיע שרוצה להשתתף בחוק עידוד השקעות הון.

ראול סרוגו: להשכיר דירה גם ל-25 שנה.

אלכס קושניר: הוא צריך לקנות כמות מסוימת של דירות?

ראול סרוגו: נכון.

ראול סרוגו: הוא יקנה 10 דירות.

ראול סרוגו: אולי זאת שותפות של 10 אנשים?

אלכס קושניר: צחי, אתה מוכן להקשיב למה שאומרים?

ראול סרוגו: יש כל מיני דרכים לעשות את זה, וחבל.

ראול סרוגו: ביד אחת אתם נותנים להם הטבות מס, ומצד שני מעלים להם בעוד 3%.

ראול סרוגו: זה לא יכול להיות.

יואב קיש: היושב-ראש, יותר מזה.

יואב קיש: כשאני שאלתי, הם הטעו אותי בתשובה שלהם.

יואב קיש: זה לא בסדר.

יואב קיש: אתה מתחמק ואתה אומר: ריטים, קבעתי חצי אחוז.

יואב קיש: שאלתי אותך בדיוק את אותה שאלה.

אלכס קושניר: בריטים התשובה היא לא.

יואב קיש: בדיון הקודם הוא נותן לי תשובה הפוכה ומערבב אותי.

יואב קיש: לא מתנהגים ככה לחברי הכנסת.

יואב קיש: מערבב.

יואב קיש: עכשיו אתה עולה על הנקודה, אז אתה מתייעץ.

יואב קיש: ברור שמדובר בקנייה ראשונה.

יואב קיש: מה, בגלל שהוא מעביר מיד ליד?

יואב קיש: בקנייה הראשונה אתה לוקח ממנו היום 5%-6%, ועכשיו אתה רוצה לקחת 8%.

יואב קיש: זה מה ששאלתי אותך, למה שיקרת לי?

צחי דוד: אתה לא יכול להגיד ששיקרתי לך.

יואב קיש: בדיוק.

יואב קיש: הטעית אותי במכוון.

צחי דוד: לא, לא.

צחי דוד: אמרתי ואני אומר שוב, שכאשר מישהו יוזם בנייה במסגרת חוק עידוד השקעות הון, הוא משלם מס על קרקע.

צחי דוד: אנחנו מתייעצים פה כי ראול העלה סיטואציה.

יואב קיש: אבל זה מה שאני שאלתי אותך.

צחי דוד: לא, לא שאלת אותי.

יואב קיש: אמרתי לך בצורה הכי ברורה.

יואב קיש: צחי, מעכשיו אני מסתכל על כל תשובה שאתה נותן.

יואב קיש: אם אתה לא מדייק, אני אומר לך, אני אפנה למבקר המדינה, ואגיד שאתם מתנהלים בצורה פושעת ורשלנית.

אלכס קושניר: יואב, גם אני לא הבנתי את השאלה שלך, כפי שראול שאל עכשיו.

יואב קיש: זאת הייתה השאלה.

אלכס קושניר: בסדר, יכול להיות שלא הבנו נכון.

יואב קיש: אם אתה לא הבנת, אז סליחה, וכנראה הייתי לא מובן.

יואב קיש: אני אסתכל בסרטון ואראה אם הייתי מובן או לא.

יואב קיש: לדעתי, הייתי מאוד מובן, ויכול להיות שלא.

צחי דוד: על שאלתך לייזום בנייה, ראול מתאר סיטואציה קצת אחרת.

יואב קיש: איזה ייזום בנייה?

יואב קיש: אמרתי לך שבא אדם שרוצה לקנות להשקעה, להשכרה.

יואב קיש: אמרתי לך את המילים האלה ולא דיברתי באוויר.

ראול סרוגו: קורה שמפספסים.

ראול סרוגו: יבדקו ויתקנו.

יואב קיש: בפעם הבאה שאני אשאל, אם זה לא ברור לך תשאל אותי, ואני אבהיר.

משה גפני: מה התשובה לשאלה הזאת?

אלכס קושניר: הם מתייעצים.

אלכס קושניר: אני מבקש מנציג משרד השיכון, שסוף סוף חזר אלינו לזום.

יורי גמרמן: שלום לכולם, אני מתנצל.

יורי גמרמן: בדקות האחרונות לא שמעתי את הדיון, ואני מצטער.

יורי גמרמן: אם מדובר על תמיכה של המשרד למהלך של העלאת מס הרכישה, אנחנו כמובן בעד.

משה גפני: למה זה כמובן?

ינון אזולאי: למה להפוך את זה לחוק, ולא להשאיר את זה בהוראת שעה?

משה גפני: למה זה מובן?

משה גפני: זה יעשה משהו עם הדירות?

משה גפני: אתם משרד השיכון ולא ת"פ של משרד האוצר.

יורי גמרמן: ראשית, זה מהלך משותף שלנו ושל משרד האוצר.

יורי גמרמן: אנחנו לא ת"פ של משרד האוצר.

יורי גמרמן: עשינו מהלך משותף והייתה חשיבה רבה סביב הנושא הזה.

יורי גמרמן: אנחנו חושבים שצריך לצנן את המשקיעים, כי היום זה נהיה אפיק השקעה, בין היתר גם בגלל עליית המחירים.

נירה שפק: יורי, אתה מדבר באופן כללי, ואת זה שמענו.

נירה שפק: אותי מעניינים הנתונים.

נירה שפק: אתה מייצג משרד ממשלתי, שהוא אחד הנדבכים החשובים בהחלטה הזאת, והאם נרים יד בעד או לא.

נירה שפק: תסביר לי מה בעבודת המחקר שלכם, הביא לזה שאתם אומרים שאם יעלה המס ב-X, אנחנו צופים שהשוק יתפנה ב-Y.

נירה שפק: אמירות כלליות לא נותנים לי כלים, ולכן אני מבקשת שתיתן נתונים מדויקים.

יורי גמרמן: אני לא מחזיק בידיי נתון כמה משקיעים זה יבריח.

יורי גמרמן: ימים יגידו, ואני לא חושב שיש למישהו נתון כזה היום.

יורי גמרמן: ברור לכולנו, שהתוספת של 3% לפחות, תבריח את המשקיעים.

ינון אזולאי: מאיפה אתה לוקח את זה, שהיא כן תבריח את המשקיעים.

יורי גמרמן: יש היום אפיקי השקעה לא מעטים במדינה, והם יכולים לבוא במחליף.

ינון אזולאי: יורי, האם לא נכון היה להגיד שאתה מבטל או עושה הנחה במס שבח במכירת דירה שנייה?

ינון אזולאי: זה היה גורם ליותר דירות להשתחרר לשוק, מאשר לשים מחסום של 3%.

ינון אזולאי: מי שמשקיע, 3% האלה לא ימנעו ממנו להשקיע.

ינון אזולאי: אם אתה אומר שתיתן לו הנחה במס שבח, יכול להיות שהוא ירצה למכור את הדירה.

ינון אזולאי: אפשר לשים לו הגבלות לחמש שנים וכולי.

ינון אזולאי: חוץ ממס שבח, האם אתם חושבים שנכון אולי לעשות את זה בהוראת שעה לשלוש שנים, ועם אופציה להארכה לעוד שנתיים?

ינון אזולאי: זאת ודאות של כמעט חמש שנים.

ינון אזולאי: גם למשרד השיכון טוב לראות איך השוק יגיב, ואתה בעצמך אומר: ימים יגידו.

ינון אזולאי: במקום שימים יגידו, בלי שלכולנו יהיה יד בזה, כדאי שיהיה לנו פיקוח על זה.

ינון אזולאי: מה התשובות שלך?

יורי גמרמן: לגבי הוראת השעה, שוק הנדל"ן רואה פרספקטיבה.

יורי גמרמן: שלוש שנים זה מעט יחסית.

יורי גמרמן: לכן, אנחנו חושבים שזה צריך להיכנס כהוראת קבע ולא כהוראת שעה.

ינון אזולאי: זה חמש שנים, כי זה שלוש פלוס שתיים.

יורי גמרמן: אני אתן לך דוגמה.

יורי גמרמן: היום מקימים פרויקט ועושים pre sale.

יורי גמרמן: מתי, לדעתך, אתה פוגש את הדירה החדשה שלך, שקנית ב-pre sale?

יורי גמרמן: ברוב המקרים מדובר בבנייה חדשה – בעוד שלוש וחצי-ארבע שנים.

יורי גמרמן: מה ייתן לנו הסיפור של הוראת השעה?

ינון אזולאי: גם כשעשינו את זה בקורונה, יכולת להגיד את זה.

ינון אזולאי: שלוש שנים נותנות מצב די יציב, ופלוס שנתיים זה חמש שנים.

ינון אזולאי: תוכל להריח את השוק, ולעשות את זה כהוראת קבע בחוק.

ינון אזולאי: זאת התשובה שלך ואני לא מקבל אותה.

ינון אזולאי: לגבי מס שבח, האם אתה לא חושב שראוי ונכון להפחית מס שבח או לפטור ממס שבח את מי שימכור דירה שנייה ומעלה?

ינון אזולאי: האם זה לא יציף את השוק בדירות?

יורי גמרמן: חלק מהצעדים שאנחנו הולכים לעשות במס שבח - - -

ינון אזולאי: לא בקרקעות, אני מדבר על דירות.

יורי גמרמן: תרשה לי.

יורי גמרמן: למרות שזה לא התחום שלי, אני אתייחס.

יורי גמרמן: לגבי מכירת קרקע פרטית, הולכים לתת הטבות כדי לעודד את המחזיקים למכור את הקרקעות הפרטיות.

יורי גמרמן: גם בתחום הזה הולכים לקראת בעלי הקרקע.

יורי גמרמן: נשקול את ההצעה שלך, אבל כרגע אנחנו לא דנים בה.

ינון אזולאי: עד היום לא שקלתם מה יקרה עם מס שבח, אם תיתנו פטור?

ינון אזולאי: האם זה יציף את השוק?

ינון אזולאי: יורי, האמת נראה לי שלא נוח לך לענות, כשאתה מסכים איתי.

יורי גמרמן: אתה העלית את זה עכשיו.

יורי גמרמן: אתה מצפה שאני אתן לך תשובות?

יורי גמרמן: אגב, זה לא תחום האחריות שלי.

ינון אזולאי: יורי, אני מאמין בעבודה שלכם, ואני בטוח שעשיתם עבודה טובה.

ינון אזולאי: חלק מהשאלות שעלו הן גם בנושא הזה, והייתי מצפה שתהיה כן איתי, ותגיד לי מה התשובה שלכם בנושא.

ינון אזולאי: אני אגיד יותר מזה, אני יודע שהייתה עבודה בנושא הזה, ואני יודע שהאוצר התנגד לזה.

ינון אזולאי: אני שואל מה הדעה של משרד השיכון?

ינון אזולאי: שאלתי את זה בצורה יותר נכונה, כדי שתוכל לענות על בצורה יותר ממוקדת.

נירה שפק: כבוד היושב-ראש, אני רוצה לשאול את יורי שאלה נוספת.

נירה שפק: אם אני לוקחת את הלוגיקה שלך לגבי זמן, ביטחון והיציבות שנדרשת לבנייה, ולכן צריך הוראת קבע ולא הוראת שעה, תסביר לי למה ההוראה של מתחמים מועדפים לדיור היא הוראת שעה ולא הוראת קבע.

נירה שפק: אם הלוגיקה נכונה פה, היא אמורה להיות נכונה גם פה.

נירה שפק: תסביר לי.

נירה שפק: אם כדי להגיע ליציבות ולבנות במשק, נכון לעשות את זה בהוראות קבועות, למה התעסקנו באישור מתחמים מועדפים לדיור בהוראת שעה?

נירה שפק: לוגיקה זה לוגיקה.

נירה שפק: ככה לימדו אותי בכיתה א'.

ינון אזולאי: תאמין לי, צחי.

ינון אזולאי: משרד השיכון לא נוח להם עם מס שבח שלא מורידים אותו ולא עם זה שזה הוראת קבע ולא הוראת שעה.

ינון אזולאי: כולם רוצים שזה יהיה הוראת שעה לשלוש שנים פלוס שנתיים.

ינון אזולאי: זה נותן חמש שנים יציבות.

ינון אזולאי: אני לא מבין מה אתם רצים על הוראת הקבע הזאת.

ינון אזולאי: שאלתי עוד כמה שאלות וטרם קיבלתי תשובה.

נירה שפק: ינון, יכול להיות שיש סיבה.

נירה שפק: אני לא מתנגחת, אני שואלת שאלה.

נירה שפק: אם יש היגיון שפה תהיה הוראת קבע ושם הוראת שעה, אני רוצה לדעת מה ההיגיון.

נירה שפק: אני שואלת שאלה בכל הכנות, כי אני רוצה לדעת.

יורי גמרמן: חברת הכנסת, את מדברת על ותמ"ל.

משה גפני: תדעי שזאת הוראת שעה, כי האוצר רצה חוק שונה במתחמים.

משה גפני: אני לא הסכמתי, אז הם עשו את זה בהוראת שעה.

משה גפני: הם קיוו שזה יגיע היום.

ינון אזולאי: צחי מסכים עם זה.

משה גפני: זאת האמת.

נירה שפק: ראיתי שצחי מסכים איתי.

צחי דוד: במשרד השיכון היו שמחים שהוותמ"ל יהיה קבוע.

נירה שפק: אני אומרת את זה לא לשלילה או לחיוב.

נירה שפק: אם זה נכון, זה נכון לכול.

נירה שפק: זאת לא שאלה מתנגחת, זאת שאלה של היגיון.

משה גפני: זאת שאלה.

משה גפני: זה לא מתנגח או לא מתנגח.

משה גפני: זאת שאלה.

משה גפני: למה זה לא קבוע?

משה גפני: הם רצו שזה יהפוך להוראת שעה, ולא הסכמתי.

יורי גמרמן: חברת הכנסת שפק, חבר הכנסת גפני, היינו רוצים, כמובן, שהוותמ"ל יהיה קבוע.

אלכס קושניר: סליחה, תשובה לגבי מה ששאלו ראול ויואב.

צחי דוד: לגבי מה ששאלו יואב וראול על מה שקורה בחוק עידוד.

יואב קיש: וגם לריטים.

צחי דוד: התשובה לגבי הריטים לא משתנה, לכן התמקדתי בחוק עידוד.

צחי דוד: חוק עידוד, מטרתו לעודד בנייה להשכרה.

צחי דוד: כאשר יזם בונה להשכרה, התשובה שלי נשארת בעינה.

צחי דוד: היא לא השתנתה ולא שיקרתי לך, כמובן.

צחי דוד: ראול חידד פינה, והתייעצנו פה.

צחי דוד: זה נכון שאם בתקופת הבנייה מתבצעת מכירה, ולפי החוק יכולה להתבצע מכירה, זה יהיה מס של 8% בהתאם לתיקון החוק.

יואב קיש: ואם זה אחרי הבנייה?

צחי דוד: אין.

צחי דוד: זה לא קיים.

צחי דוד: בחוק עידוד קבענו שתי אפשרויות מכירה, ולזה קבענו חצי אחוז.

צחי דוד: אם בתקופת הבנייה יזם א' מכר ליזם ב', זה יעלה לו 8%.

יואב קיש: אם ריט רוצה - - -

צחי דוד: רק שנייה.

צחי דוד: קראת לי שקרן, לפחות תן לי לענות עד הסוף.

יואב קיש: כי התשובה שונה לחלוטין מהתשובה הקודמת.

יואב קיש: בגלל זה קראתי לך שקרן, אבל אולי אני לא הייתי ברור.

יואב קיש: אולי אני לא הייתי ברור, ואז אני מתנצל.

צחי דוד: היית ברור, כי השאלה הזאת כבר נשאלה אתמול על ידי הקבלנים, וענינו למנכ"ל של סרוגו את התשובה הזאת.

צחי דוד: הוא לא חזר אלינו עם החידוד של סרוגו.

צחי דוד: לכן עניתי תשובה בכזה ביטחון, כי הקבלנים כבר העלו את השאלה שלך אתמול.

יואב קיש: אני לא יודע מה שאלו הקבלנים.

צחי דוד: בדיוק את אותה שאלה.

צחי דוד: המקרה של סרוגו הוא מקרה שקיים.

צחי דוד: ממה שאומרים לי, ואין לי כרגע את הנתונים, זה מקרה פינה יחסית.

ינון אזולאי: אנחנו לא יודעים כמה הוא יהיה.

יואב קיש: תגיד לי רק לגבי הריטים.

יואב קיש: לא משנה מתי היא קונה, זה חצי אחוז תמיד?

צחי דוד: נכון.

אלכס קושניר: תסביר לי את הסיטואציה לגבי אותה תקופה.

צחי דוד: הרי חוק עידוד השקעות הון נועד לעודד בנייה להשכרה.

צחי דוד: יכול להיות מצב שבו יזם א' התחיל בבנייה, ותוך כדי תקופת הבנייה החליט שהוא מוכר את זה לגוף ב'.

צחי דוד: בתוך תקופת הבנייה מותר לו לעשות את זה.

צחי דוד: אלה כבר דירות, ולא קרקע כמו שתיארתי קודם.

צחי דוד: אם תהיה מכירה כזאת, על זה ישולמו עכשיו 8% ולא 5%.

ינון אזולאי: למרות שנתת לו את האופציה בחוק.

צחי דוד: מאז ומעולם הייתה אפשרות.

ראול סרוגו: לכן, צריך להחריג את זה.

צחי דוד: לטעמנו, מטרת החוק היא לעודד בנייה.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, אתה מצביע היום?

אלכס קושניר: לא.

משה גפני: יש לי בקשה אליך, אם אפשר להזמין לישיבה הבאה את טלי ירון אלדר.

משה גפני: היא הייתה מנהלת רשות המסים.

אלכס קושניר: נתקשר אליה.

אלכס קושניר: אם היא תרצה לבוא, היא תבוא.

משה גפני: היא שלחה מסמך לחברי הוועדה, ובמסמך יש היגיון שזה יעלה את מחירי השכירות, כפי שנאמר פה קודם.

אלכס קושניר: שמענו את זה, ראינו את העמדה הזאת.

אלכס קושניר: אני באופן אישי לא מסכים עם זה.

אלכס קושניר: זה לא קרה בפעם הקודמת, וזה לא יקרה גם עכשיו.

משה גפני: בסדר, אבל אתה לא לבד.

אלכס קושניר: אני מבקש לעבור עכשיו להקראה של החוק.

ינון אזולאי: אבל יש שאלות שהוא צריך לענות עליהן.

אלכס קושניר: אין בעיה, אנחנו לא מצביעים היום.

אלכס קושניר: בסדר, אני נועל את הישיבה.

אלכס קושניר: הישיבה הבאה ביום ראשון.

אלכס קושניר: תודה רבה, הישיבה נעולה.