ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 24, פרוטוקול מספר 51, 2021-11-15 11:25

שרן השכל: בוקר טוב לכולם, תודה רבה לכל מי שהגיע היום לדיון המאוד חשוב על חינוך בבתי-ספר להתנהלות כלכלית נבונה.

שרן השכל: היה לי מאוד חשוב לקיים את הדיון הזה, משום שגם התרגלנו לחיות בסוג של חוב.

שרן השכל: כלומר, החובות הפרטיים של הציבור הישראלי יחסית מאוד גבוהים בהשוואה למדינות אחרות, והכלים של היכולת לחסוך, או להבין ערך, ממש התנהלות כלכלית היא משהו שחייבים להתחיל אותו מגיל צעיר כדי להקנות את המיומנות הזו.

שרן השכל: זו ממש סוג של מיומנות שאנחנו מלמדים את אותו הילד.

שרן השכל: המטרה בדיון הזה, היא קודם כל לבחון מבחינת משרד החינוך איזה תוכניות נעשו, נכנסו.

שרן השכל: אנחנו רוצים שתפרסו בפנינו את מה נעשה היום במערכת החינוך מבחינת הקניית אותם הכלים - איזה תוכניות הכנסתם, איזה קולות קוראים, מי פועל בפנים.

שרן השכל: אגב, גם להבין עד כמה זה ארגונים ועד כמה זה חברות – גם הדבר הזה חשוב.

שרן השכל: נפנה שאלה, אני לא יודעת אם זה לבנק ישראל או בעצם לאוצר.

שרן השכל: אבל ישנו חוק, חוק להגברת התחרות וצמצום הריכוזיות בשוק ההון בישראל, בו אמורה להיות קרן ממשלתית שמטרתה לקדם את החינוך הפיננסי בישראל, בהתחשב בתכליות של אותו החוק.

שרן השכל: השאלה היא בעצם מה נעשה עד כה - כמה כסף נמצא בקרן.

שרן השכל: מי מנהל אותה, איפה הם עשו תוכניות.

שרן השכל: איפה הם ערכו.

שרן השכל: כמה תלמידים עברו את אותם הקורסים.

שרן השכל: אז נא להתכונן לשאלות האלה.

שרן השכל: אנחנו נפתח את הדיון עם מצגת שמרכז המחקר והמידע של הכנסת הכינו לקראת הדיון, על חינוך פיננסי כלכלי במערכת החינוך בישראל.

שרן השכל: נתחיל עם המצגת.

אלירן זרד: תודה רבה, גברתי היושבת-ראש, אנחנו התבקשנו לכתוב מסמך בנושא של חינוך פיננסי במערכת החינוך.

אלירן זרד: מסמך של ה-מ.מ.מ.

אלירן זרד: בנושא הזה התפרסם כבר ב-2010, עוד עדכון יצא ב-2013.

אלירן זרד: המסמך הזה בעצם בא לתת תמונה עכשווית.

אלירן זרד: הנושא של חינוך פיננסי התחיל להיות מדובר בצורה מוגברת יותר מראשית שנות האלפיים גם בישראל וגם בעולם, בעקבות תהליכים שאפשר בגדול לתת להם כותרת של גלובליזציה - התפתחות של השווקים הפיננסיים.

אלירן זרד: חשיפה יותר של הציבור.

אלירן זרד: מעבר של אחריות יותר לאזרח.

אלירן זרד: התפתחות של מסחר באינטרנט.

אלירן זרד: זמינות של הנושאים האלה.

אלירן זרד: וגם משברים כלכליים שהביאו להתעוררות של המודעות לנושא, שחלקם היו קשורים בהשקעות של אזרחים.

אלירן זרד: בעקבות זה, בעיקר ארגון ה-OECD הוא המוביל של הנושא הזה בעולם, אבל גם הבנק העולמי, גם האיחוד האירופאי, מדינות בעולם מפתחות אסטרטגיות לקידום אוריינות פיננסית.

אלירן זרד: חשוב להגיד בנושא הזה, בפתיחה, כשמדברים על חינוך פיננסי, בדרך כלל, לא מדובר רק על חינוך לילדים, לתלמידים.

אלירן זרד: מדובר באופן כללי על חינוך של האוכלוסייה.

אלירן זרד: הקניית כלים לכלל האוכלוסייה.

אלירן זרד: אם ניגע רגע בהגדרות, אז ה-OECD מגדיר אוריינות פיננסית, בעצם זה מסוגלות שהיא יותר כוללת, זה גם ידע, וגם יכולת להתנהג ולפעול בצורה מושכלת, לקבל החלטות פיננסיות מושכלות בקידום הרווחה הפיננסית של האדם.

אלירן זרד: חינוך פיננסי זה מה שבעצם אמור להקנות את האוריינות הפיננסית.

אלירן זרד: יש עוד מושגים נוספים בנושא הזה של מסוגלות פיננסית, יש כמה מושגים מקבילים שמשמשים בנושא, אבל אוריינות פיננסית זה בעיקר מה שמשמש ב-OECD.

אלירן זרד: כמו שאמרתי, זה גם ידע וזה גם עמדות רגשיות, וגם התנהגות יכולת לתפקד.

אלירן זרד: אנחנו ניסינו למצוא קצת השוואות בינלאומיות, לראות איפה ישראל עומדת ביחס לעולם.

אלירן זרד: לא מצאנו הרבה כאלה נתונים עדכניים בנושא הזה.

אלירן זרד: סקר פיז"ה ב-OECD שעוברים אותו תלמידים בני 15, בכל המדינות, בעצם, מתייחס לנושא הזה, אבל לא כל המדינות משתתפות בסקר.

אלירן זרד: ישראל השתתפה בו רק ב-2012, ושם אפשר לראות את המיקום של ישראל.

אלירן זרד: כן, כלל התלמידים בישראל קצת מתחת לממוצע של ה-OECD, דוברי העברית טיפ טיפה מעל, או בעצם על הממוצע מדוברי הערבית קצת יותר מאחורה – זה מ-2012.

אלירן זרד: היה עוד צוות ב-2015, 2018 שלא השתתפנו בהם.

אלירן זרד: מלבד זה, מצאנו סקר מ-2015, S.M.P של חברה דירוג האשראי, שבו לישראל דווקא יש מקום טוב, היא מקום רביעי או חמישי מבין המדינות.

אלירן זרד: מבין כלל מדינות העולם זה 140 מדינות, וגם בתוך ה-OECD, היא במקום הזה.

אלירן זרד: בעצם, נמצא בסקר הזה מכלל העולם, שרק שליש מהנשאלים היו בעלי אוריינות פיננסית, וישראל באמת בין המובילות בנושא הזה.

שרן השכל: בקרב בוגרים מדובר על תלמידים, מדובר על סטודנטים?

אלירן זרד: לא בוגרים.

אלירן זרד: ככל הנראה מעל 18.

אלירן זרד: פיזה, זה כמובן לתלמידים.

אלירן זרד: אני רק אציין, זה סקר שכולו בנוי על חמש שאלות שניתנו לנשאלים, אז זה קצת בערבון מוגבל.

אלירן זרד: אבל בכל זאת, S.M.P והבנק העולמי עשו אותו חברת "גאלופ", אז יש לו קצת קרדיט.

אלירן זרד: עוד כמה בינלאומיים, אסטרטגיות לקידום של אוריינות פיננסית או חינוך פיננסי נעשות בכמה מדינות.

אלירן זרד: בכמה מהמדינות ב-OECD מנתונים שיש לנו גם, זה לא מאוד עכשווי, אבל זה מהשנים האחרונות, דברים שה-OECD פרסם.

אלירן זרד: ב-16 מדינות, או 16 מדינות לפחות, יש לנו נתונים על זה שיש שם חינוך פיננסי בתוכנית הלימודים, ובכמה מדינות, לפחות בודדות, לפי הנתונים מ-2018, זה נכלל בלימודי חובה, לאו דווקא כמקצוע חובה, אבל בתוך לימודי חובה.

אלירן זרד: בארץ, הנושא הזה כבר נידון – כמו שהזכרת קודם, יושבת-הראש, כבר ב-2015, במסגרת רפורמת בכר, נחקק שתהיה קרן ממשלתית לחינוך פיננסי שלא הוקמה.

שרן השכל: לא הוקמה מעולם?

שרן השכל: מי היה אמון להקים אותה?

אלירן זרד: שר האוצר.

אלירן זרד: שר האוצר היה אמור למנות את חברי הקרן.

אלירן זרד: ב-2011, התקבלה החלטת ממשלה בנושא הזה, בעצם, במסגרת החלטת הממשלה, הוקמה ייעודית במשרד האוצר, באגף שוק ההון.

אלירן זרד: בהחלטה יש כמה תפקידים שניתנו לרכז את כל הנושא הזה, בין השאר לפרסם אסטרטגיה לאומית לקידום החינוך הפיננסי.

אלירן זרד: האסטרטגיה פורסמה, וחשוב לציין, בדברים האלה באמת, ההתייחסות למשרד החינוך גם בהחלטת הממשלה, לא הייתה התייחסות למשרד החינוך.

אלירן זרד: וגם בתוך האסטרטגיה ההתייחסות יחסית מצומצמת לפעילות בתוך משרד החינוך, וזה היה המוקד של המסמך שלנו.

אלירן זרד: המחלקה הזאת פועלת למשך כמה שנים, לדברי שוק ההון, היום רשות שוק ההון, אז היה אגף שוק ההון בתוך משרד האוצר.

אלירן זרד: ב-2018, הפסיק התקצוב, ואז בערך הפעילות דיי מפסיקה של המחלקה הזאת.

אלירן זרד: ניגש לחינוך הפיננסי בתוך מערכת החינוך - בערך מ-2007 התחילו להיות משולבים בתכנים של חינוך פיננסי במערכת.

אלירן זרד: ב-2010 תוכנית הדגל מגובשת עבור כיתות י', בהיקף של 30 שעות שנתיות.

אלירן זרד: שאר התכנים הם יותר מינוריים, ויותר במסגרת לימודי בחירה, גם זו מסגרת לימודי בחירה, אין לימודי חובה, לפחות מתגובת משרד החינוך, זה לא מסגרת לימודי חובה.

אלירן זרד: חשוב לציין, שכיום הנושא על-פי משרד החינוך, הוגדר כיעד שרת החינוך, נושא חינוך פיננסי, ובמסגרת זו, המשרד מגבש היום תוכנית לימודים רב גילאית מגיל גן ועד על-יסודי בנושא של החינוך הפיננסי - אלה התחומים שהיום נלמדים.

אלירן זרד: אתם יכולים לראות שיש בכמה שכבות תוכניות דיי מינוריות, בכיתה י', תוכנית יותר רחבה.

אלירן זרד: בשקופית רואים את היקף התלמידים שלומדים את התוכנית של כיתה י'.

אלירן זרד: בשנים שבהם היה תקציב מדינה, זה הגיע לכ-24 אלף, זה כנראה קצת יותר, אבל זה המספר שנמסר.

אלירן זרד: ובשנים שבהן לא היה תקציב מאושר, אז קצת פחות, היה קצת פחות תקציב גם, פחות משתתפים.

אלירן זרד: מלבד משרד החינוך, עוסקים בנושא הזה עוד גופים, כל אחד בתחומו מקדם את הנושא הזה.

אלירן זרד: בהמשך להחלטת ממשלה מ-2011, אין היום גוף ממשלתי שמרכז ואחראי בפועל על הנושא הזה בצורה מסודרת.

אלירן זרד: רוב גופי המדינה שמתעסקים בזה, הפעילות שלהם בתוך מערכת החינוך היא לא מאוד גדולה - בדרך כלל נקודתית ולא מאוד מתמשכת.

אלירן זרד: לסיום, ציינו כמה אתגרים בנושא הזה.

אלירן זרד: חשוב לציין, היה מסמך מ-2020, של משרד החינוך עצמו, של המדען הראשי של משרד החינוך, שמביא ממצאים מחקריים.

אלירן זרד: אנחנו לא נכנסנו כל כך לספרות המחקרית בעצמנו, אבל מכמה מסמכים שראינו שמתייחסים לנושא הזה, אז יש מחלוקת מחקרית בנושא ליעילות של תוכניות חינוך פיננסי.

אלירן זרד: לפי המסמך של משרד החינוך, יש אפילו קונצנזוס בקרב חוקרים שרוב התוכניות לא מאוד יעילות בטווח הארוך.

שרן השכל: למה הן לא יעילות?

אלירן זרד: הם עשו סקירה ספרותית של מחקרים בכל העולם, ואלה מסקנות דיי נחרצות שהיו שם, שיש לזה השפעה מוגבלת.

אלירן זרד: חלק מהמחקרים בעצם מערערים על זה, וטוענים שתוכניות מסוימות, בשיטות מסוימות, כן מסוגלות להראות השפעה לטווח ארוך.

אלירן זרד: יש גם בספרות ביקורת שהיא יותר עקרונית, סוציולוגית על הנחות היסוד של החינוך הפיננסי.

אלירן זרד: מלבד זה, הערות שעלו מתוך תשובות שקיבלנו, למשל, מהרשות לניירות ערך, על זה שבעצם בישראל חסר גוף מרכזי שמרכז את הנושא הזה, ויש הרבה התפתחויות חדשות שמצריכות עדכון והתמודדות איתם בהמשך.

אלירן זרד: הכול מצויין במסמך, פה אני מציין בנקודות.

אלירן זרד: תודה רבה.

שרן השכל: נהדר.

שרן השכל: תודה רבה לך אלירן.

שרן השכל: נעבור למשרד החינוך.

שרן השכל: בבקשה.

שרן השכל: דניאלה, אנחנו מבינים גם ממרכז המחקר והמידע של הכנסת, שאתם עובדים כרגע על תוכנית לחינוך פיננסי במשרד החינוך.

שרן השכל: אנחנו נשמח לשמוע קודם כל, מה נעשה עד היום במשרד החינוך.

שרן השכל: אנחנו רואים שהמספרים פה של התלמידים שלומדים הוא מאוד קטן ומצומצם.

שרן השכל: דובר פה על תוכניות אולי לא אפקטיביות.

שרן השכל: נשמח לשמוע את תגובתכם.

שרן השכל: תפרסו בבקשה בפנינו מה נעשה עד היום ומה התוכנית לעתיד.

דניאלה פרידמן: אני חושבת שהסקירה של אלירן שגם היינו בקשר, אפילו טלפוני, היא בהחלט מקיפה לגבי הדברים.

דניאלה פרידמן: החינוך הפיננסי החל באמת בשנת 2012, כתוצאה מאיזשהו הסכם קואליציוני בין הליכוד למערך.

דניאלה פרידמן: דובר על תוכנית שתיכנס לכיתות י', בהיקף של 30 שעות, כשמטבע הדברים השמיכה אולי הייתה קצת קצרה, כי ב-30 שעות אי אפשר להקיף ולהכיל הכול.

דניאלה פרידמן: אני בטוחה שכל החברים שמסביב לשולחן ועוסקים בחינוך פיננסי, יהנהנו בראש בין אם פיזית ובין אם בתוך עצמם.

דניאלה פרידמן: מבחינת מה שיש היום במערכת, אכן, חוץ מהתוכנית של כיתה י', שעברה הרחבה אגמית, ואני רוצה להתייחס באמת לעתיד, ולא להווה בלבד, יש ערוצים שונים, או איים של עשייה בתוך המערכת בנושא החינוך הפיננסי, כמו יחידות בצרכנות נבונה שנכנסו דרך תחומי דעת, כמו מולדת, חברה ואזרחות, גיאוגרפיה, מדעי חברה, מתמטיקה.

דניאלה פרידמן: יש ימי שיא, אבל אני חושבת שימי שיא הם באמת משהו שנעשה נקודתית.

דניאלה פרידמן: אנחנו עובדים בשיתוף פעולה מלא עם בנק ישראל בהקשר הזה, והם עמיתים טובים שלנו לעניין.

דניאלה פרידמן: לגבי עניין המספרים, אני חייבת לומר שהמספרים נובעים, באמת, כמו שגם צויין בסקירה, מהעדר תקציב מדינה, ולא מתוך זה שאין רצון של המערכת לקדם את החינוך הפיננסי.

דניאלה פרידמן: יותר מזה, אני אומר, שאחד הדברים הטובים והיפים שקרו לנו עם הקורונה, הוא בזה שבעצם במקביל למה שהמערכת רוצה לעשות מלמעלה, התחילה דרישה גם מלמטה לשלב את החינוך הפיננסי.

דניאלה פרידמן: אני יכולה לספר למשל היום על שתי רשויות מקומיות ששילבו במסגרת הרשות, ואנחנו כמובן עובדים עם המורים - מכשירים אותם.

דניאלה פרידמן: פתחנו להם סביבה ייעודית, כאשר כל כיתות ט' באחת הרשויות מקבלות חינוך פיננסי, ברשות אחרת זה כיתות ז', ח', וזו רק ההתחלה, כי הם התחילו השנה בחינוך הדרוזי התחלנו גם ביסודי וגם בחטיבת הביניים.

דניאלה פרידמן: יש לנו הרבה מאוד דרישה להדרכה בעבודה בשטח כתוצאה מתוכנית הגפן שהמשרד שילב החל מהשנה, או הכריז עליה למעשה, והחלה בשנת הלימודים הנוכחית, כך שיש בתי-ספר שהחלו במסגרת תוכנית הגפן לשלב את נושא החינוך הפיננסי.

דניאלה פרידמן: אנחנו כמו כולם כאן סביב השולחן, חושבים שנושא החינוך הפיננסי הוא חשוב, ולשמחתי הרבה, כמו שזה גם הוצג על-ידי אלירן, למעשה, החינוך הפיננסי הוגדר כיעד, כלומר, לא משהו שנתחיל לעבוד עליו והסתיים בעוד אי-אלו שנים רבות, אלא באמת בטווח קצר יחסית, כאשר אני מעריכה שתוך שנה וחצי נראה את הדברים נכנסים למערכת.

דניאלה פרידמן: במסגרת הביקורות שיש על חינוך פיננסי, אני חושבת שאחד הדברים החשובים שאנחנו עושים, הוא באמת בנייה רב גילית של שילוב נושא החינוך הפיננסי בתוך תחומי דעת כמו – מולדת, חברה ואזרחות.

דניאלה פרידמן: נכתבה שם תוכנית לימודים חדשה שכבר לתוך התוכנית, בעת הכתיבה שלה, הוכנס נושא החינוך הפיננסי.

דניאלה פרידמן: כך במתמטיקה ב-י' ועוד היבטים שונים.

דניאלה פרידמן: התוכנית תיכנס לתחומי דעת - כמו מולדת, חברה ואזרחות, גיאוגרפיה אדם וסביבה, כישורי חיים ומתמטיקה בגילאים השונים, כולל יחידות שעומדות בפני עצמן, מתוכננות ל-ט', כאשר בתי ספר יוכלו לבחור האם הם לוקחים שעות מרוכזות כ-60 שעות ולוקחים את כולן.

שרן השכל: למעשה זה בחירה זו לא חובה?

דניאלה פרידמן: זה יהיה במסגרת של בחירה.

דניאלה פרידמן: חלק נכנס לתוך תחומי הדעת, ולכן, סביר להניח שייכנס as is וילמד כמו שהוא, וחלק ייכנס לתוך תוכנית הגפן, או לכיתות י' במסגרת ההשכלה הכללית.

דניאלה פרידמן: התפקיד שלי הוא בעצם לדאוג שזה יהיה מספיק אטרקטיבי, וממה שאני רואה וגם הדרישה, זה יהיה.

דניאלה פרידמן: זאת אומרת, גם אם זה לא יהיה חובה, זה יהפוך להיות חובה.

דניאלה פרידמן: גם בתי ספר רוצים את זה, ודורשים את זה.

דניאלה פרידמן: הדגשים שאנחנו בונים בתוכנית שכבר נמצאת בשלבים מאוד מתקדמים, זה לא לשים דגש רק על הקנייה של ידע וידע שהוא פאסיבי, אלא במקביל להקנות גם כלים בעשייה ממשית לתוך התחומים.

דניאלה פרידמן: כלומר, לא שילד רק יישב וילמד מושגים ויידע לצטט לי אותם, אני לא מכינה אותו לבחינה, אלא אני רוצה שהוא יהיה מסוגל ליישם, כולל אפילו תוכנית של יזמות אזרחית חברתית, כי אני גם בכובע אחר אחראית על המטה לחינוך אזרחי, וחשוב לי שהיזמות של ילדים לא תהיה רק עסקית אלא גם חברתית.

דניאלה פרידמן: היא מאוד מתכתבת, ומירב זרביב, שנמצאת אתנו בזום תרחיב על מיומנויות הלומד העצמאי, היא מתכתבת מאוד עם הגישה של הלומד העצמאי גם במובן של הבינתחומיות, של מיומנויות הלומד שהמשרד גיבש, כולל לומד עצמאי, כולל הבין-תחומיות, וכל מה שנוגע לביקורת הסוציולוגית שהוזכרה גם בסקירת המשרד, וגם על הביקורות של הוראת החינוך הפיננסי.

דניאלה פרידמן: יש כאן כמה מרכיבים קרדינליים שאת כולם, או כולם בעצם מטופלים בתוכנית.

דניאלה פרידמן: אחד מהם, הנושא של התאמה תרבותית כדי לעקוף את הביקורת הסוציולוגית לסוגיה, כך שבעצם כשהתוכנית תיבנה, היא תיבנה תוך ראיית הקבוצות שלומדות אותה, ותותאם לקהלים השונים, כך שכולם יפיקו מזה תועלת.

שרן השכל: התוכניות שאתם בונים מאיזה גיל עד איזה גיל זה?

דניאלה פרידמן: מגיל גן ועד על יסודי עד כיתה י'.

שרן השכל: ומי בונה אותם?

דניאלה פרידמן: אנחנו בונים אותם.

דניאלה פרידמן: הם יובאו קודם כול לאישור ועדות פנימיות שלנו, ומשם ייצאו החוצה לשיח ציבורי.

דניאלה פרידמן: קודם כל השותפים שלנו בין אם זה בנק ישראל, רשות המסים שאנחנו עובדים איתם, שוק ההון.

דניאלה פרידמן: הרשות לניירות ערך.

דניאלה פרידמן: עמותות וגופים.

דניאלה פרידמן: יושבים כאן כמה חברים טובים.

דניאלה פרידמן: אגב, בתוכנית של ט', גם השתתפו, או היו שותפים, שזה משהו שלא נעשה בדרך כלל.

דניאלה פרידמן: גם עמותות, למשל, נציגת פעמונים שיושבת לצידי והייתה שותפה.

דניאלה פרידמן: אנחנו נביא גם את התלמידים וגם את ועד ההורים כי חשוב לנו שהתוכנית הזו תהיה תוכנית שבאמת עונה לצרכים.

דניאלה פרידמן: מטבע הדברים, אני אומרת בשיא הכנות, אי אפשר להכיל את הכול.

דניאלה פרידמן: עשינו סקירה מאוד מקיפה לא רק של ה-OECD אלא גם של תוכניות בארץ ובעולם, כולל תוכניות מתקדמות, ראינו ומיפינו את התכנים.

דניאלה פרידמן: ראינו מה אנחנו יכולים לשלב בתחומי דעת, כאשר חלק מהחליפה שאנחנו נבנה, תהיה גם חליפה תפורה ללקוח.

דניאלה פרידמן: כלומר, יהיו נושאים בהיבטים שאנחנו רואים אותם כקרדינליים שאי אפשר לוותר עליהם, ואלה יונגשו לכולם בצורות שהזכרתי קודם.

דניאלה פרידמן: יחד עם זאת, אנחנו נבנה עוד יחידות לבתי ספר שירצו להרחיב, ותלמידים שירצו להרחיב בכוחות עצמם.

דניאלה פרידמן: כי באמת, הנושא הזה הוא חשוב.

דניאלה פרידמן: לגבי הביקורת הסוציולוגית הזכרתי.

דניאלה פרידמן: לגבי הנושא של ההוראה עצמה, היא לא תהיה רק ידע פסיבי.

דניאלה פרידמן: היא בהחלט תהיה משולבת בין אם במשחוק, בין אם בעשייה אמיתית, אם זה משימות שתלמידים מתבקשים לבצע, בין אם בבית עם ההורים.

שרן השכל: השאלה שלי היא למה התוכנית הזו כשהיא תהיה מוכנה למעשה, תינתן ברשות.

שרן השכל: משום שאם את נותנת לילד או לתלמיד לבחור בוא תלמד על ערכים פיננסיים ותקנה מיומנויות פיננסיות, או בוא תעשה שיעור מוסיקה או שיעור ציורה- זה ברור ומובן מאליו לאן הילד כנראה יימשך, בייחוד שאנחנו מדברים על גילאים הרבה יותר צעירים.

שרן השכל: השאלה היא למה למעשה זה לא מושת כאיזשהו שיעור חובה?

שרן השכל: הרי בסופו של דבר, כשאותם ילדים ייצאו לחיים, זה יהיה אחד הכלים העיקריים שהם השתמשו בו יותר כנראה מתנ"ך ומלשון, ואפילו ממתמטיקה שהם לומדים, או מקצועות כאלו ואחרים.

שרן השכל: זה כלי שהם ממש השתמשו בו ביום-יום.

שרן השכל: איך זה יכול להיות שעד היום מערכת החינוך לא הקנתה את אותם הערכים.

שרן השכל: ועכשיו, שהיא לא דורשת שזה יהיה בעצם בתוכנית החינוך כשיעורי חובה.

דניאלה פרידמן: אז קודם כל, כשאנחנו מדברים על הגילאים הצעירים, אנחנו מדברים על הטמעה בתוך תחומי דעת.

דניאלה פרידמן: ברגע שתחומי דעת נלמדים, אז מטבע הדברים זה נכנס לתוך המערכת, והוא לא נתון לבחירת הילד.

דניאלה פרידמן: התוכנית שבנינו שעומדת יותר כתוכנית עצמאית, תיכנס גם דרך הגפן, וכן, היא לא תהיה חובה, כי היום מערכת החינוך קצת שינתה את פניה, וגם כי אני באמת לא מאמינה שצריך לתת שיעור כשיעור.

דניאלה פרידמן: כשאני הופכת את התכנים לתכנים שהם רלבנטיים, קודם כל, יש לזה לקוחות.

דניאלה פרידמן: זו לא בחירה של התלמידים.

דניאלה פרידמן: זו בחירה של בתי-הספר.

דניאלה פרידמן: יש לזה דרישה מאוד גדולה, וגם זה יהיה בדיונים.

דניאלה פרידמן: יכול מאוד להיות, שככל שנתקדם אל אישור התוכנית, יוחלט במשרד שהתוכנית לחטיבת הביניים והעליונה, כן תיכנס כתוכנית חובה.

שרן השכל: אני אסביר לך איפה עלולה להיווצר הבעיה.

שרן השכל: בתי ספר בוא נגיד שהם חזקים, עם המון מודעות, עם אוכלוסיות סוציו-אקונומיות יחסית גבוהות, שההורים מעוניינים להקנות להם את המיומנויות האלה, אז בדרך כלל הם הולכים לבתי ספר, בוא נקרא להם קצת יותר איכותיים שידאגו גם להקניית המיומנויות האלה.

שרן השכל: כאשר בתי ספר שהם יותר חלשים, שהם מאזורים עם מצב סוציו-אקונומי יותר נמוך, אנחנו מכירים גם פה בוועדה שהנושא הזה – את יודעת, בית הספר הוא פחות איכותי, ולכן פחות ברור שהוא יבקש איזושהי תוכנית כזו.

שרן השכל: ודווקא לתלמידים האלו הכי חשוב להקנות את המיומנויות האלה.

דניאלה פרידמן: אני קודם כל מסכימה איתך.

דניאלה פרידמן: לכן, התוכנית שיש היום בהקצאת שעות בכיתות י', היא תוכנית שאני לא התפשרתי.

דניאלה פרידמן: וכל שכבת י', למשל, לומדת אותה.

דניאלה פרידמן: כלומר, כאשר בית ספר בוחר, הוא לא בוחר אך ורק כיתות מסוימות, כדי לא לייצר מצב שרק חלק מהתלמידים לומדים.

דניאלה פרידמן: הנושא הזה הוא עדיין בדיונים.

דניאלה פרידמן: אני עוד לא יכולה להתחייב אם זה יהיה חובה, אם זה יהיה רשות.

דניאלה פרידמן: אני מדברת כרגע על תכנון ועל הצגה של דברים כשאנחנו עדיין דנים בהם.

דניאלה פרידמן: אנחנו דנים מתוך מטרה להכניס ולחלחל את הנושא הזה.

דניאלה פרידמן: וגם אם הוא לא ייכנס כחובה, התפקיד שלי יהיה, ואני מתחייבת עליו, ואני אעמוד עליו, שהוא לא ייכנס.

דניאלה פרידמן: עובדה שהוא נכנס גם לחינוך הדרוזי כראיית על של חינוך לקריירה, זאת אומרת, גם הם רואים את זה כחשוב.

דניאלה פרידמן: זה היה התפקיד שלי לדאוג שהוא לא יהיה אליטיסטי, והוא לא התמקד רק במדינת תל-אביב, או סביב מדינת תל-אביב.

דניאלה פרידמן: בהחלט, אני יותר מאשר מסכימה איתך, ולא הייתי רוצה שזה יקרה.

דניאלה פרידמן: אנחנו נדון בדברים.

דניאלה פרידמן: נראה אותם תוך כדי התקדמות, ותוך כדי תנועה.

דניאלה פרידמן: אני כן מלאת אופטימיות בפעם הראשונה מאז שאני עוסקת בחינוך הפיננסי, אני יכולה להגיד שאני רואה את הנושא הזה כמתקדם.

דניאלה פרידמן: הוא צריך להתקדם לא רק במערכת החינוך.

דניאלה פרידמן: מערכת החינוך היא תחילת הדרך.

דניאלה פרידמן: ואני חושבת שינון אולי ירצה להרחיב אחר-כך גם על הראייה הכוללת שהתחילה עוד בתקופתו של יוג'ין קנדל, והמועצה הלאומית לכלכלה, שדיברו על חינוך פיננסי בצירי החיים השונים, בצמתים השונים שאנחנו עוברים.

דניאלה פרידמן: ולכן, הצומת הזאת היא חשובה, היא לא סוף הדרך, היא תחילת הדרך באמת כדי שהחינוך הפיננסי ייכנס לחיינו.

דניאלה פרידמן: אז כאמור, יהיה גם שולחן עגול לחשיפה.

דניאלה פרידמן: הכשרות של מורים.

דניאלה פרידמן: לקיחת אחריות של המערכת לנושא הזה, וזה לא שולל את קיומם של הגופים והעמותות שעושים עבודה נהדרת.

דניאלה פרידמן: גם מינדי שנמצאת כאן – "חיים בפלוס", ורוזי.

דניאלה פרידמן: אני חושבת שיש כאן גופים שעושים עבודה טובה.

דניאלה פרידמן: בתי ספר יוכלו אולי גם לבחור איך הם רוצים ללמד את החינוך הפיננסי.

דניאלה פרידמן: אבל אני רוצה לקחת אחריות על הכשרת המורים.

דניאלה פרידמן: זה גם ייכנס פנימה לתוך המערכת.

דניאלה פרידמן: גם במסרים שיעבירו ולאו דווקא ספציפית בשיעור המסוים, אבל גם אותם אנשים גם הולכים הביתה, וכשהם הולכים הביתה, הם גם הורים ובעלי משפחות.

דניאלה פרידמן: ולכן, אני בעצם מרחיבה את מעגלי ההתנהלות הכלכלית והאחריות הכלכלית, גם אם זה פוטנציאל סמוי ולא הפונקציה שאני כרגע מדברת עליה.

שרן השכל: תוך כמה זמן את חושבת שהתוכנית תהיה מוכנה?

דניאלה פרידמן: אני רוצה לקוות שעד סוף שנת הלימודים הזאת, התכנית הזאת תעבור את כל הגלגולים כבר בשלבים מתקדמים, לדעתי, זה עוד יקרה לפני.

דניאלה פרידמן: לנגד עיניי אני רואה את הטווח של השנה וחצי כתהליך שבו זה ייכנס כתכנית רב גילית לתוך המערכת.

דניאלה פרידמן: אם זה יהיה עוד כמה חודשים יותר או פחות, אז תסלח לי הוועדה.

דניאלה פרידמן: אבל זה הטווח שאני רואה לנגד עיניי.

דניאלה פרידמן: אשמח אם ניתן גם למירב שנמצאת בזום לומר מספר מלים גם על דמות הבוגר, וגם על התוכנית שהיא בונה במקביל.

מירב זרביב: שלום לכולם.

מירב זרביב: אני רוצה לחזק את הדברים של דניאלה, ולהסביר את המורכבות.

מירב זרביב: בעצם התחלתם בלהגדיר את המושג.

מירב זרביב: וכש-OECD אומר אוריינות פיננסית, הוא מדבר על שינוי בהתנהגות.

מירב זרביב: זאת אומרת, זה לא רק שאני מכיר את המושגים המרכזיים שקשורים לחינוך פיננסי, ולא רק שהתנסיתי בחישובי ריבית.

מירב זרביב: אלא בסופו של דבר, שאני מגיע להחלטות בחיי היום-יום שלי, אני יודע איך להתנהל נכון.

מירב זרביב: כשמדברים על התנהלות נכונה, זה כבר מעטפת הרבה יותר רחבה שב-OECD מדברים על מושג ה"אייג'נסי".

מירב זרביב: זאת אומרת, המושג שמדבר על היכולת של התלמיד לנהל את עצמו.

מירב זרביב: לנהל את הלמידה שלו.

מירב זרביב: היכולת שלו לתת ערך לעולם.

מירב זרביב: היכולת שלו ללמוד לאורח החיים.

מירב זרביב: ולכן, מה שעשינו, הסתכלנו בכלל על היכולת שלנו בכלל המקצועות, בכלל ההתנהלויות בבית-הספר, לבחון איך אנחנו יכולים לקדם את המושג הזה שנקרא "האייג'נסי" של התלמיד.

מירב זרביב: אנחנו עושים את זה באמצעות מושג שנקרא הלומד העצמאי, הרבה יותר בחירה שנותנים לתלמיד.

מירב זרביב: פיתחנו לאחרונה קרוב ל-600 פרקטיקות הוראה ולמידה שעוזרות למורים לפתח מיומנויות שקשורות לחשיבה יצירתית, חשיבה ביקורתית למורים.

מירב זרביב: ממש כלים למורים, כולל יחידות הוראה למורים שממש יכולים לבנות את התוכנית המתאימה לכיתה שלהם, ולתת מעטפת קצת יותר רחבה כדי שתשלים את המהלך המדהים הזה שדניאלה מדברת עליו עכשיו.

שרן השכל: למה היא למה כל כך מעט תלמידים בוחרים, אני מניחה, כי זה לא חובה ללמוד את אותן מיומנויות חשובות?

מירב זרביב: קודם כל זו לא בחירה.

מירב זרביב: ללמוד את כל המיומנויות האלה, אנחנו ממש מכניסים את זה לכל תוכניות הלימודים, לכל הכיתות בכל המקצועות.

מירב זרביב: תלמיד לא בוחר אם הוא עכשיו עושה תרגיל בחשיבה יצירתית, או שהוא עושה תרגיל בחשיבה ביקורתית, או שהוא מתנסה באיזשהו פרויקט שמתחיל הרבה מאוד מיומנויות.

מירב זרביב: זה חלק מתוכנית הלימודים שלו, אין פה בחירה.

מירב זרביב: זה בעצם סוג של השלמה בהבנה שחינוך פיננסי, אוריינות פיננסית לא נרכשת רק במקצועות שתלמיד בוחר, אלא באיזושהי הסתכלות שהיא הסתכלות הוליסטית על ההתפתחות של התלמיד לאורך השנים.

מירב זרביב: אני מייצגת את ישראל ב-OECD בתוכנית 20/30, הסתכלות אל עבר העתיד.

מירב זרביב: גם במסמך דמות הבוגר.

מירב זרביב: 13 מיומנויות שמשרד החינוך היום מתמקד בהם, בפיתוח שלהם מגילאי הגן ועד כיתה י"ב.

מירב זרביב: אנחנו מאוד משקיעים גם במחלקה שלי, במחקר ופיתוח, בניסויים בתחומים האלה, בפיתוח ידע, באפשור של בתי ספר להיכנס למסלולים שונים לפי בחירה של מנהל בית הספר וצוות המורים.

מירב זרביב: בכדי לפתח את היכולות של המורים ושל התלמידים בתחומים האלה.

שרן השכל: מי מעביר את התכנים האלה, המורים או בעצם גופים חיצוניים.

דניאלה פרידמן: בכיתות י', במסגרת קול קורא, מי שמעביר את זה, זה מורים שעברו הכשרה.

דניאלה פרידמן: בדרך כלל, גם מורים מתחומים שלמדו את הנושא הזה, כמו כלכלה, מדעי חברה כלכלה, ניהול עסקי, אזרחות ועוד.

שרן השכל: תודה רבה.

שרן השכל: אני רוצה לעבור לבנק ישראל.

שרן השכל: שלום, צהריים טובים.

אילון בנימין: אנחנו רואים חשיבות מאוד רבה להגברת המודעות הפיננסית לציבור הרחב.

אילון בנימין: אנחנו מקיימים פעילויות כבר בחמש השנים האחרונות לכלל האוכלוסייה וחתך של מגזרים, וקבוצות אוכלוסייה שונות, גם למשקי בית, גם לוותיקים, גם לחיילים, וגם לבני נוער ביחד עם שיתוף פעולה פורה מאוד במשרד החינוך.

אילון בנימין: גם העברנו שיעורים בכיתות י', במסגרת שבוע הכסף העולמי, איזושהי פעילות שה-OECD מקיים ב-175 מדינות בעולם.

שרן השכל: לכל שכבות ה-ט' בכל הארץ?

אילון בנימין: הצענו את זה לכל השכבות בכל הארץ.

אילון בנימין: זה היה באופן מקוון בגלל תקופת הקורונה.

שרן השכל: כמה נרשמו?

אילון בנימין: באזור 150.

אילון בנימין: התזמון היה קצת לרעתנו, כי זה היה בדיוק בשבוע שהם חזרו מההגבלות על הקורונה, הפסיקו להירשם.

אילון בנימין: אבל אנחנו נעשה דבר כזה גם השנה ביחד עם משרד החינוך.

אילון בנימין: התובנות שלנו מהפעילות ההם שנעשו, בעיקר שהפעילויות צריכות להקנות כלים פרטיים.

אילון בנימין: בכל התהליכים האלה אנחנו מבצעים כלים פרקטיים, איך אזרח ובן נוער יודע לקרוא דף חשבון.

אילון בנימין: איך הוא יודע לנהל מעקב אחר התקציב – ממש, יורדים איתו לפרקטיקה, ולא משאירים את זה ברמת התיאוריה.

אילון בנימין: זה צריך להיות חווייתי מאוד, אם זה סרטונים, משחקים, פעילות משלימה ברשתות חברתיות, לדבר לבני נוער בשפה שלהם.

אילון בנימין: אנחנו מאוד מקפידים שהתוכן הזה יהיה תוכן עם אלמנטים ביקורתיים, זאת אומרת, שהוא יגדל לבוא ולשאול שאלות קשות, יידע לבוא ולבצע סקר שוק, ינהל משא ומתן.

אילון בנימין: סתם דוגמה, אם פותחים חשבון בנק, אנחנו מסדרים מה צריך לשאול, ומה צריך לעשות.

אילון בנימין: ואם מציעים לכם הטבה מסוימת, אז בואו ובעצם תבדקו את מציעי ההטבה הזאת.

אילון בנימין: זה מתקשר בעיקר לנתון שלנו, שכ-70 אלף בני נוער מדי שנה, מגיל 14 עד 18 פותחים חשבון בנק.

אילון בנימין: אנחנו רואים את צומת ההחלטה הזו, נקודת הזמן הזאת כנקודת זמן קריטית.

אילון בנימין: אנחנו משקיעים בחינוך של הנוער הזה במגוון תחומים, גם אם זה באמצעות משרד החינוך, ובאמצעות מדריכים צרכנים שאנחנו כותבים ומעלים את זה לאתר ומקדמים אותם בגוגל, לא דרך תקשורת.

אילון בנימין: מאיה, חוקרת אצלנו במחקר, אם תוכל לדבר, על האפקטיביות של התוכניות – חינוך פיננסי בדיוק בנקודת זמן שהאזרח צריך לקבל החלטה על החיים שלו, ולשם אנחנו מכוונים.

אילון בנימין: לדעתנו, זו נקודה מאוד חשובה.

אילון בנימין: עוד הערה אחת ברשותך.

אילון בנימין: אני רוצה לשתף אותך באיזשהו תהליך שכרגע מתקיים.

אילון בנימין: יש צוות בין-משרדי לרשות המשנה ליועמ"ש, והמשנה לנגיד, שבוחן את כל ההיבטים במדינת ישראל.

אילון בנימין: הצוות הזה הקים תת צוות להתמקד בנושא החינוך הפיננסי.

אילון בנימין: אני מרכז את הצוות הזה, יחד עם משרדי ממשלה נוספים.

אילון בנימין: כרגע אנחנו עובדים על גיבוש ההמלצות בעקבות המיפוי והעבודה שעשינו.

אילון בנימין: אבל אחת ההמלצות שלנו תהיה להקים גוף מתכלל לחינוך פיננסי בישראל.

שרן השכל: היה אמור לקום הגוף הזה דרך משרד האוצר.

אילון בנימין: נכון.

אילון בנימין: אני מבקש משרד האוצר התייחס.

אילון בנימין: אנחנו בצוות שמרכזים כאן בבנק ישראל, בשותפות עם משרדי ממשלה נוספים, יחד עם משרד החינוך, אגף תקציבים, הרשות לניירות ערך, רשות שוק ההון והמשרד לשוויון חברתי.

אילון בנימין: אנחנו כן נמליץ על הקמת גוף מתכלל שיתכלל את הנושא הזה.

אילון בנימין: צריך ש"אוונר" אחד במדינה לחינוך פיננסי, ייתן מענה לכל שלבי החיים, לאו דווקא מערכת החינוך, גם לחיילים, אזרחים ותיקים, משקי בית וכו'.

שרן השכל: אתם בעצם תומכים בהקמת אותה קרן או אותו גוף.

אילון בנימין: אנחנו תומכים בהקמת גוף מתכלל.

אילון בנימין: אנחנו גם ממליצים על הקמת פורטל לאומי לחינוך פיננסי בשפה העברית והערבית, שייתן מענה לאזרח בנקודות זמן.

אילון בנימין: והחידוש פה בעיניי - אנחנו שוקלים לתת לגופים הפיננסים הוראה – צריך לבדוק את זה משפטית עדיין סופית, אבל שבכל נקודת זמן שלקוח מגיע לבצע תהליך פיננסי, הוא יפנה לפורטל להכיר את התהליך.

אילון בנימין: לדוגמה, לקוח לוקח הלוואה, הוא יקבל הפנייה.

אילון בנימין: יראה בדיוק מה התהליך של לקיחת הלוואה, מה הוא צריך לבדוק לפני שהוא לוקח את ההלוואה, וזה יקבל את ההחלטה.

אילון בנימין: תהיה שפה נגישה, ברורה, פשוטה ומאוד ידידותית.

אילון בנימין: אנחנו גם רוצים להמליץ על גיבוש ממדי הצלחה לתוכנית.

אילון בנימין: כיום אין מדדי הצלחה לכל התוכנית של החינוך הפיננסי, אין מדד של האפקטיביות של התוכניות האלה, וזה משהו שאנחנו חושבים שמאוד נכון ונדרש שיהיה.

אילון בנימין: ובנוסף, הסקר, אוריינות פיננסית האחרון שנעשה בישראל על-ידי הלמ"ס היה ב-2012, מאז לא נעשה סקר.

אילון בנימין: אנחנו חושבים שהסקר הזה צריך להתקיים גם בעתיד הקרוב.

אילון בנימין: אלו ההמלצות המסתמנות של הצוות, אנחנו צריכים לדייק אותן.

אילון בנימין: כמובן, נוכל להציג אותם כשהם יגובשו, אבל זה הדברים המסתמנים.

אילון בנימין: ברשותך, גברתי היושבת-ראש, אם מאיה, מחטיבת המחקר תוכל לתת כמה מילים לגבי התוכניות, אני אשמח.

שרן השכל: מאיה, שמענו פה גם מהמחקר של המ.מ.מ.

שרן השכל: שנערכו כל מיני סקרים על כך שהחינוך הפיננסי לא יעיל.

שרן השכל: נשמח לשמוע ממך התייחסות לעניין.

מאיה הרן רוזן: בספרות המקצועית האקדמאית, באמת השאלה איך בודקים.

מאיה הרן רוזן: עוד פעם, זה כמו הסוגיה שעלתה פה.

מאיה הרן רוזן: פתחו את התוכנית הזאת בבתי-הספר, אבל מי ניגש לזה?

מאיה הרן רוזן: זה לא בדיוק כולם.

מאיה הרן רוזן: מי שעושה את התוכניות האלה זה לרוב לא בדיוק המדגם הכללי של האוכלוסייה.

מאיה הרן רוזן: ואז, כשעושים את המדידות האלה, זה לא תמיד עובד נכון, ולא תמיד רואים השפעה.

מאיה הרן רוזן: יש מחקרים חדשים יותר, שיותר מתייחסים לנקודה הזאת, מסתכלים על מחקרים שעושים אותם נכון בניסוי מבוקר.

מאיה הרן רוזן: שם רואים דווקא תוצאות הרבה יותר חזקות.

מאיה הרן רוזן: רואים גם כשמדובר בבני נוער, ילדים, אפילו ביסודי, יש להם יכולת למידה יותר גבוהה.

מאיה הרן רוזן: כשבודקים אחר-כך את ההשפעה של התוכניות על האוריינות הפיננסית, על ההבנה, רואים שיש השפעה חזקה.

מאיה הרן רוזן: אבל בגלל שאין להם כל כך פעילות פיננסית עדיין, לחלקם הגדול אפילו אין עדיין חשבון בנק, אז מאוד קשה לראות את ההשפעה הזאת גם על התנהגות ועל פעילות.

מאיה הרן רוזן: גם כן, בשנים האחרונות יש מחקרים שמראים שגם שם יש משהו חיובי.

מאיה הרן רוזן: זאת אומרת, דווקא הספרות ממש בשנתיים, שלוש האחרונות, עשתה עוד איזושהי צעד קדימה.

מאיה הרן רוזן: יש קצת יותר מחקרים ומראים את ההשפעה, גם כן, לא מאה אחוז חד-משמעית, כי מאוד קשה לבדוק את זה, ומאוד קשה לבחון את זה, לראות את ההשפעות.

מאיה הרן רוזן: אני יכולה להגיד לכם על שני מחקרים שאני עשיתי בשיתוף עם פרופ' אורלי שדה מהאוניברסיטה העברית, שמראים את החשיבות של אוריינות פיננסית, ככלי לנקיטת פעולות אקטיביות גם רגולטורית.

מאיה הרן רוזן: זאת אומרת, הסתכלנו על חיסכון לכל ילד, ועל הר הכסף.

מאיה הרן רוזן: ראינו שמשקי בית שמגיבים לזה, גם כשעושים בקרה על השכלה והכנסה וכל הדברים האלו, שאם אין למשק בית אוריינות פיננסית, זה איזשהו חסם, אחר כך לעשות פעולות נוספות – להקשיב לרגולטור, להיכנס לפורטלים שהמדינה מציעה.

מאיה הרן רוזן: זה גם מסתדר עם הספרות שהיא גם מראה שאוריינות פיננסית היא מוצר משלים לייעוץ פיננסי.

מאיה הרן רוזן: לפעמים אמרו שאם יש לך אוריינות פיננסית, אתה יכול לקבל החלטות לבד, וההבנה היא שלא.

מאיה הרן רוזן: כשיש לך את ההבנה, אתה יודע שזה מורכב, שזה מסובך, שאתה צריך להתייעץ.

מאיה הרן רוזן: אתה יודע להשתמש בכלים שמנגישים לך.

מאיה הרן רוזן: נראה לי שזה פשוט מאוד מחדד את החשיבות של הדבר הזה.

מאיה הרן רוזן: ושבאמת יש הבדלים גדולים בין קבוצות שגם מקשים על המדינה.

שרן השכל: תודה רבה.

שרן השכל: תודה על הדברים.

שרן השכל: אני רוצה לעבור לרשימת הדוברים, אנשים שגם עוסקים בנושא החינוך והחינוך הכלכלי.

שרן השכל: בבקשה, ד"ר עידית קלישר, ד"ר לכלכלה, מפתחת תכנים להורים להקניית כלי חשיבה כלכלית לילדים.

שרן השכל: צהריים טובים.

עידית קלישר: כבוד היושבת-ראש, ברשותכם, אני רוצה להסית את הדיון קצת מהנושא של חינוך פיננסי.

עידית קלישר: זה חשוב, זה הכרחי, אבל אני חושבת שזה כמו לנסות לצפות מילד לרוץ, לפני שהוא למד לזחול.

עידית קלישר: איך אנחנו רוצים לראות ילד שמצליח להתנהל בצורה פיננסית נכונה, כשהוא לא מבין מה זה עלות אלטרנטיבית.

עידית קלישר: כשהוא לא מבין מה זה יתרון יחסי.

עידית קלישר: מה שעכשיו אמרת על היכולת שלי כבעלת אוריינות פיננסית לדעת שאני צריכה להתייעץ, זה בעצם לדעת שהיתרון היחסי בהבנה פיננסית או בייעוץ הוא לא שלי.

עידית קלישר: בעצם, אני רוצה לקחת צעד אחורה ולהציע ראייה שונה של התנהלות כלכלית.

עידית קלישר: שקודם כל ללמד ילדים את הבסיס, את העקרונות הכי פשוטים של כלכלה, כי זה לא רק לדעת להתנהל נכון עם תקציב של כסף.

עידית קלישר: זה לא צרכנות נבונה.

עידית קלישר: זה לדעת איך לנהל את המשאבים, את הזמן, או כל משאב אחר של ילד – האם כדאי לי לשתף פעולה, או לא כדאי לי לשתף פעולה.

עידית קלישר: איך אני מבצעת השקעה.

עידית קלישר: לקחת חוב, הוא לא בהכרח רע, מה שחשוב לשים לב למה הוא משמש.

עידית קלישר: ואת כל הכלים האלה צריך להקנות לילדים, לפני שאנחנו בכלל מתחילים לדבר איתם על כסף.

עידית קלישר: הם לא מצליחים להבין מה המשמעות של הכסף.

עידית קלישר: הם רק יודעים שזה נייר שאני נותן למי שנותן לי שרות, ואני מקבל את השרות או את המוצר ממנו.

עידית קלישר: הם לא מבינים את המהות העמוקה של מה הכסף מייצג.

עידית קלישר: ואם שאלתם למה רוב התוכניות הפיננסיות, האוריינות הפיננסיות בעלות השפעה מאוד מוגבלת לטווח הארוך, זה כמו שתצפו ממישהו לרדת במשקל ולשמור על המשקל שלו מבלי שהוא למד הרגלי תזונה וספורט נכונים, ורק עשינו לו דיאטה.

עידית קלישר: זה בדיוק אותו דבר, זה דועך עם הזמן.

עידית קלישר: את הכלים של החשיבה הכלכלית, אני חושבת שנכון לתת קורס, או מקצועות לימוד ספציפיים, אבל זה צריך להיכנס בכל תחומי החיים.

עידית קלישר: זה צריך להיכנס בהיסטוריה, בתנ"ך, או במקבילות שיש בחינוך הערבי.

עידית קלישר: במתמטיקה.

עידית קלישר: בכל דבר.

עידית קלישר: החיים שלנו הם אוסף של אירועים כלכליים שכדי לדעת להתנהל בצורה נכונה, אנחנו צריכים את הבסיס, הפיננסיים זה כאילו המדרגה הבאה, זה הצעד הבא.

עידית קלישר: איך אני יכולה להסביר לילד מה זה ריבית, לפני שהוא מבין את ההבדל בין צריכה היום לצריכה עתידית.

עידית קלישר: אני יכולה להשתמש בנושא הזה של ריבית, כשאני רוצה להקנות לילד הרגלים של בחירה בין חברים לבין לימודים.

עידית קלישר: העקרונות הכלכליים צריכים להיות סדורים לנו בכל החיים.

עידית קלישר: ולכן, תוכנית אחת ממוקדת, אני צופה לה השפעה מוגבלת.

עידית קלישר: ואם יש בעיה של תקציב, אז בתוך מערכת החינוך שכבר קיימת היום בתוך תוכנית הלימודים, אפשר לכלול את התכנים האלה.

עידית קלישר: אתם מדברים בתנ"ך, ספר ויקרא, יש בו המון חוקים שפשוט מביאים בצורה הכי מזוקקת את המערכת הכלכלית של תקופת התנ"ך.

עידית קלישר: שמעתי עכשיו פודקאסט, שבאמת, הלוואי שזה משהו שהיה נכנס לתוכנית הלימודים.

עידית קלישר: למדתי בפודקאסט אחד, על תהליכים כלכליים שהובילו לכל מיני אירועים היסטוריים שבעצם הבסיס שלהם הוא לא לאומנות, כמו שחושבים דווקא, אלא זה יותר עניין של כלכלה שמתחבאת מאחוריה לאומנות.

שרן השכל: איזה פודקאסט?

עידית קלישר: "כשבגרוש היה חור", של רועי גירון.

עידית קלישר: אני ממליצה עליו בחום.

עידית קלישר: לכל הסטודנטים שלי אני שולחת לשמוע.

עידית קלישר: הילדים שלי שהם צעירים, הגדולה שלי בת 12, אנחנו שומעים את זה לפרקים.

עידית קלישר: מהעבודה המצומצמת שאני עושה עם הורים וילדים, ובבית הפרטי שלי, אני רואה שלאוריינות כלכלית, ואני מדגישה כלכלית ולא פיננסית, יש יתרונות לא רק בהתנהלות הפיננסית.

עידית קלישר: זה בעצם ברגע שהאוריינות הכלכלית מבוססת, להתנהל עם תקציב כספי, זה לא שונה מלהתנהל עם תקציב של זמן.

עידית קלישר: לדעת שאני אשלם ריבית גדולה על הלוואה, זה לא שונה מלדעת שאני אשלם מחיר גדול על דחיינות.

עידית קלישר: וזה בעיקר להבין שאין חינם, ולכל בחירה יש מחיר, גם אם הוא לא כספי, יש מחיר במונחים של ויתור.

עידית קלישר: הכי חשוב בעיניי, זה מכניס את הדיון הכלכלי לכל החיים.

עידית קלישר: אני אגיד בזהירות שלא יוציאו אותי..

עידית קלישר: הדיון הכלכלי, הפוליטי הכלכלי גם בארץ, הוא ברמה מאוד מאכזבת.

עידית קלישר: הדיון מתרכז ברגש, בתחושה של צדק, במה צריך להיות, מה טוב.

עידית קלישר: בצורך או רצון להנדס את הכלכלה ואת החברה.

עידית קלישר: ובעצם, אנחנו רואים כאן התעלמות, אולי מוחלטת, אבל על סף מאירועים היסטוריים, כלכליים היסטוריים, כי אין מה לעשות פיתוח חשיבה כלכלית דורש הבנה של ההיסטוריה הכלכלית.

עידית קלישר: והתעלמות גם אפילו מחוקי כלכלה שבמקרים מסוימים הם כמו חוקי טבע.

עידית קלישר: אני חושבת שלשם אנחנו צריכים לכוון.

עידית קלישר: במערכת החינוך אני יכולה להגיד, אפשר להכניס את התכנים האלה לא בכיתה ט', ובטח שלא צריך לחכות לכיתה י', אפשר להכניס אותם גם בגן.

עידית קלישר: עם הספר שלי גננות עובדות בתחומים של חברות בין ילדים, בתחומים של הדדיות, של עזרה לזולת.

עידית קלישר: אני מאוד דואגת, כל פעם כשאני מדברת על חינוך כלכלי, שיחשבו שבראש שלי, זה רובוטים שיודעים למקסם תועלת.

עידית קלישר: אז לא, זה ילדים שיודעים למקסם תועלת, ולמקסם תועלת, זה גם להתייחס לחברה שאני חיה בה, לקהילה, לבוא בעצם בראייה כוללת, וגם לנבחרי הציבור שלנו, שצריכים לחשוב על המשק בצורה כללית, ולא להתרכז בקבוצות לחץ כאלה ואחרות.

שרן השכל: תודה רבה על הדברים.

שרן השכל: דברים מאוד חשובים.

שרן השכל: אני מניחה שככל שהתחום הזה עוד נמצא בתחילת הדרך, וראינו באמת שכרגע משרד החינוך מנסה לבנות תוכנית.

שרן השכל: אני חושבת שיש פה מקום מאוד חשוב להתייעץ עם ארגונים ועם מומחים שכבר בתחום הזה נמצאים לא מעט שנים, ולכן, אנחנו נשמח גם כן לקבל עדכון ממשרד החינוך עם כמה מומחים ואנשים בעצם התייעצות תוך כדי בניית התוכנית.

שרן השכל: בבקשה, דוד מליק, מארגון "תבונה".

דוד מליק: אני מרצה בארגון "תבונה" כבר שנה.

דוד מליק: ארגון תבונה קיים כבר ארבע שנים.

דוד מליק: זה התחיל מזה שראינו שבציבור החרדי אין בכלל מושג, כמו שלא לומדים ליבה, אז גם לא לומדים חינוך פיננסי, ואין שום אינטליגנציה פיננסית משום צורה, וזה הגיע ממקום גבוה, דווקא מהרבנים שאמרו, אפילו שזה לא תורה, כאילו, לכו ללמד את זה.

דוד מליק: לפני שנה התחלתי להרצות.

דוד מליק: בעצם, ארגון "תבונה" שולח אותי לקהילות שקוראים לי.

דוד מליק: יש סוג של סדנא של ארבעה מפגשים.

דוד מליק: יש סדנאות לחתנים, ממש פסיעה לפני החתונה שלהם שילמדו איך חינוך פיננסי אמור לעבוד.

דוד מליק: איך התנהלות פיננסית.

דוד מליק: איך אמורים להתנהג.

דוד מליק: המצב מאוד חלש כיום.

דוד מליק: ארגון "תבונה", השנה עשה 150 הרצאות, זה מתקדם ממש לאט.

דוד מליק: גם פה אני מסתכל ב-2005, אנחנו מנסים לדחוף את זה.

דוד מליק: כל פעם אומרים – זה לא יכול להיות חובה.

דוד מליק: זה מעייף.

דוד מליק: נכון, מצד אחד זה מעייף.

דוד מליק: אבל צריך להבין שבזכות האנשים האלה שנמצאים פה, שכולם בעצם עם כוונות טובות, וכולם רוצים להתקדם עם זה, אז צריכים להבין שחייבים לעשות את זה בכוח.

דוד מליק: נכון, זה לא יהיה אולי כיף לשמוע, אבל בסופו של דבר, הילדים לומדים מזה.

דוד מליק: ראיתי את המחקר שאומר שלא כולם זוכרים את זה אחרי.

דוד מליק: יש איזו אימרה של אחד הרבנים שאמר – שיש הלכה שצריך לכסות את החלה בקידוש - למה?

דוד מליק: שהחלה לא תתבייש.

דוד מליק: מישהו פעם ראה חלה מתביישת?

דוד מליק: אז הוא אמר – החלה באמת יכול להיות שהיא מתביישת, יכול להיות שלא, אבל אנחנו צריכים לדעת איך להתנהג.

דוד מליק: יכול להיות שהילדים האלה, והאנשים, וזה שאני מדבר לאברכים ולבחורים, יכול להיות שבסופו של דבר זה לא יהיה לטווח הארוך.

דוד מליק: אבל מספיק אחד שלמד איך להתנהג.

דוד מליק: אנחנו רואים את ההשקעות בציבור החרדי בעיקר.

דוד מליק: אני לא מכיר את הציבור החילוני הרבה.

דוד מליק: אוריינות פיננסית, במדינת ישראל כמעט הכי גבוהה בכל העולם, מקום רביעי ב-OECD.

דוד מליק: המקום מעולה, אבל אנשים לא יודעים לקרוא.

דוד מליק: רואים השקעות, אנשים נופלים בהשקעות בכל מיני סוגים, הם לא מצליחים לדעת לקרוא את זה אפילו.

דוד מליק: כמובן, שארגון תבונה מנסה לדחוף את זה כמה שיותר לדעת לקרוא.

דוד מליק: עזבו את ההתנהלות הכלכלית הפשוטה, כמו שד"ר קליש אמרה נכון, יש דבר חשוב התנהגות כלכלית, כל מיני מושגים איך להתנהג, ואיך לדחות סיפוקים, ואיך לנהל את הזמן, זה דבר שמאוד חשוב.

דוד מליק: ארגון "תבונה", עושה את זה כיום עם שיתוף פעולה של ג'וינט ישראל, של בנק הפועלים.

דוד מליק: כל מיני רשויות מקומיות קוראים לנו, גם בכל מיני מושגים.

דוד מליק: או שקוראים לנו במושגים כלכליים, או של התנהלות כלכלית.

דוד מליק: אני רוצה להגיד תודה רבה, שבזכות אנשים כאלה שמביאים כאלה ועדות, זה יוכל להתקדם.

דוד מליק: אני אשמח מאוד שזה התקדם כמה שיותר מהר.

דוד מליק: תודה.

דוד מליק: בבקשה, מינדי אייזנר, מעמותת "חיים בפלוס".

מינדי אייזנר: אני המנכ"לית.

מינדי אייזנר: אנחנו עובדים 15 באישור משרד החינוך, ואנחנו מעבירים סדנאות לחינוך פיננסי בכיתות י"א-י"ב.

שרן השכל: כשמדברים על טל"ן, בעצם מתקשרים איתכם.

מינדי אייזנר: מנהל בית הספר מזמין את הקורסים שלנו, והוא מחליט מאיזה תקציבים לקחת את זה.

שרן השכל: מאיזה כיתה עד איזה כיתה?

מינדי אייזנר: י"א, י"ב, ומעלה.

מינדי אייזנר: זאת אומרת, יש לנו כאן מכללות ומכינות כאלה.

מינדי אייזנר: אנחנו רוצים להיות מותאמים לגבי מה שאלירן אמר לגבי הטיימינג.

מינדי אייזנר: להיות בריל טיים, זאת אומרת, כשאני פותחת חשבון בנק, מקבלת חיסכון לכל ילד שזה 14,000 שקלים, שבלי הדרכה פיננסית, זה יירד לטמיון בקניות שלהם.

מינדי אייזנר: נותנים להם בגיל 18 סכום גדול של כסף, צריכים לתת הדרכה פיננסית, בדיוק כמו שיעורי נהיגה כשמשרד האוצר מעבירים להם את הכסף הזה.

מינדי אייזנר: אותו דבר גיוס לצה"ל – איך מנהלים משכורת צבאית.

מינדי אייזנר: אנחנו לימדנו כבר 16 אלף תלמידים, בעיקר בפריפריה, והמודל שלנו, זה מודל של גוף מקצועי.

מינדי אייזנר: זה לא כמו מה שמשרד החינוך עושה עם המורים.

מינדי אייזנר: אנחנו גוף מקצועי כמו "אל-סם", "אור ירוק", "חברה להגנת הטבע", אם היית מוציאה את התלמידים שלך לטיול, לא היית נותנת למורה להוביל את הטיול.

מינדי אייזנר: את מתקשרת לחברה להגנת הטבע.

מינדי אייזנר: כל המקצועות היום הם יותר מקצועיים, צריכים יותר מומחים.

מינדי אייזנר: ומי שמעביר אצלנו לרוב הם סטודנטים לרוב, אקדמאים צעירים.

מינדי אייזנר: ומה הפואנטה פה?

מינדי אייזנר: לא רק שהם הכי חדשניים בכל האפליקציות.

שרן השכל: איך נראה מערך שיעור שלכם?

שרן השכל: זה ניהול חשבון בנק?

מינדי אייזנר: זה מודולרי.

מינדי אייזנר: בכל מפגש, יש נושא אחר שזה חיסכון, או בנק, או כרטיס אשראי, או זכויות בעבודה, כל זכות, וכל הנושאים האלה.

מינדי אייזנר: חוץ מהמפגש הפרונטלי, הם גם כן עושים אינטראקציות בין לבין.

מינדי אייזנר: אנחנו אוספים את כולם בוואטס-אפ, ומשדרים להם - אנחנו בקשר עם כולם.

מינדי אייזנר: זה ארגון חברתי חזק.

מינדי אייזנר: יש לנו אלפי תלמידים במערכת הזאת, וזה ממש מותאם לאוכלוסיות החלשות.

מינדי אייזנר: אנחנו מקבלים פידבקים, שפשוט אני בוכה מאושר כשמחשב שלי כתוב – ילד בגיל 17 אומר, אני ישבתי עם אמא שלי ובדקתי את תלוש משכורת שלה, לפי מה שהמנטור שלי לימד אותי.

מינדי אייזנר: זה כמו גלים שגם כן נשפכים לתוך המשפחות לקהילות.

מינדי אייזנר: ואני רוצה להגיד, עם כל הכבוד שיש לי למורים, יש לי חמישה ילדים שקיבלו פה חינוך מהמורים שלהם.

מינדי אייזנר: אבל אני בעצמי העברתי הכשרה למורים בחינוך פיננסי, ושאלתי את המורים – מי בחדר לא באוברדרפט, כולם היו באוברדרפט.

מינדי אייזנר: מי בחדר יש צוואה?

מינדי אייזנר: לאף אחד לא היה צוואה.

מינדי אייזנר: מי בחדר יודע כמה הוא יקבל לפנסיה שלו?

מינדי אייזנר: לא היה אף מורה שיודע את האוריינות הפיננסית הבסיסית, אז איך המורים יכולים ללמד חינוך פיננסי.

מינדי אייזנר: זה בדיוק כמו שהמערכת הביאה את כל הגופים – היום יש גם כן חינוך מיני, וחינוך לכל מיני דברים שהם מהעולם האמיתי צריכים להיות מועברים על-ידי מנטורים בעלי מקצוע אמיתי שהם חיים את זה.

מינדי אייזנר: את יודעת, אצלנו אי-אפשר להתקבל להיות מנטור אם אתה לא בפלוס בעצמך, כי החבר'ה הצעירים, הם יודעים מי באמת חי את זה, ומי כאילו מעביר שיעור, מערך שיעור.

מינדי אייזנר: פה זה לא להעביר מערך שיעור בגיאוגרפיה או בספרות.

מינדי אייזנר: פה להחיות את זה באמת.

מינדי אייזנר: הייתי בקבוצה באשדוד, והמנטורית אמרה לבנים – אני חסכתי 100 אלף שקל עד גיל 23.

מינדי אייזנר: ואוו, הילדים היו המומים, תספרי לנו איך עשיתם את זה.

מינדי אייזנר: ובאים משוחררי צה"ל, ואנחנו אומרים בחדשות שכל הזמן מתלוננים, לא מקבלים מספיק שכר בצבא.

מינדי אייזנר: המנטורים שלנו חסכו בצבא.

מינדי אייזנר: יצאו מהצבא עם 30,000 שקלים.

מינדי אייזנר: ובאים לכיתה, בני 7 מאופקים, דימונה, קריית שמונה, בכל המקומות האלה, ומספרים איך באמת אני חסכתי כסף בצבא, ולא בזבזתי את זה, ויצאתי עם 30,000 שקל.

מינדי אייזנר: התארגנתי ללימודים אקדמאית, זו תפנית, זו מהפכה של מישהו שהוא באמת חי את זה ומדגים לדור הבא, בדיוק במקום הזה שהם מתגייסים, שהם מקבלים את החיסכון לכל ילד.

מינדי אייזנר: ההשלכות על כל בית-הספר, ועל כל הקהילות שלהם, זה משהו שהוא מודל לחיקוי.

מינדי אייזנר: לגבי התקציבים.

מינדי אייזנר: כל מה שסיפרו פה משרד החינוך, וכל זה, הוא לא מתוקצב.

מינדי אייזנר: אנחנו מגייסים תרומות.

מינדי אייזנר: ב-15 השנים האלה, היו ועדות, ואני הייתי בכמה ועדות, והייתי במשך כל ההיסטוריה בהמון פגישות כאלה, אבל אני הלכתי, ואני גייסתי את הכסף בעצמי.

מינדי אייזנר: יש לנו סעיף 46, ואני גייסתי מתורמים פילנתרופיים, מקרנות, ואני עכשיו היום, פה בוועדה, מציעה מיזם משותף.

מינדי אייזנר: אני אשים על השולחן עכשיו 500 אלף שקל.

מינדי אייזנר: יש לי 500 אלף שקלים, ואני מוכנה להיכנס היום עם מישהו למיזם משותף, בנק ישראל, משרד החינוך, ונגיע לאלפי תלמידים בפריפריה, עם המנטורים האלה שהם באמת חיים בפלוס, ונלמד אותם איך לנהל את חשבון הבנק, כרטיס אשראי, בואו נלמד אותם, אבל צריכים כסף.

מינדי אייזנר: אף אחד פה לא שם על השולחן כסף, עם כל הכבוד.

מינדי אייזנר: דניאלה נהדרת, אבל לא שמעתי ממנה ששמו כסף על התוכנית הזאת.

מינדי אייזנר: אנחנו גייסנו, כי אנחנו מחוברים דרך YIA וכל מיני גורמים פילנתרופיים שמבינים – דיי לסלי מזון.

מינדי אייזנר: דיי לתת סנדוויצ'ים לעניים, דיי לבתי תמחוי, בואו ניתן להם כלים ונוציא אותם מהעוני בדרך הזה של כלים.

מינדי אייזנר: נעמיד אותם כאנשים עצמאיים שלא זקוקים לרווחה, והוצאה לפועל.

מינדי אייזנר: יש היום במדינה 25 אלף צעירים בהוצאה לפועל מתחת לגיל 25.

מינדי אייזנר: איך דבר כזה קורה?

מינדי אייזנר: צריך להיכנס לתיכוניים וללמד אותם בזמן הנכון עם המנטורים המקצועיים כגוף מקצועי.

מינדי אייזנר: כל הסקרים והמחקרים על חינוך פיננסי לא יעיל, היה בגלל שזה היה מקצוע בבית ספר שלימדו את המורים, בגלל זה, זה לא מצליח.

מינדי אייזנר: אתה צריך להעמיד בפניהם בן-אדם שהוא מודל לחיקוי, בן אדם שהם יכולים להתחבר אליו.

מינדי אייזנר: זה כמו תנועת נוער.

מינדי אייזנר: תנועה שמאמינה בחיים.

שרן השכל: תודה רבה על הדברים, ותודה רבה על העבודה הנהדרת, אני מניחה באמצעות תורמים, כמו שאת אומרת.

שרן השכל: ותוכניות שאתם מעבירים לאוכלוסיות חלשות יותר כדי להקנות להם את אותם הכלים, כדי לשבור את אותו מעגל שבו הם נמצאים.

שרן השכל: בבקשה, יו"ר איגוד היועצים.

שרן השכל: בבקשה.

שי אבו: אני חושב שהנשמה של מינדי דיברה.

שי אבו: אני חושב שכל מי שעוסק בתחום של ייעוץ כלכלי, מבין את החשיבות ואת המודעות לנושא הזה.

שי אבו: כאיגוד, אנחנו למעשה משלבים את ארץ ישראל היפה.

שי אבו: חברים בה, חרדים, דתיים, חילוניים, ערבים, כולם כאחד.

שי אבו: אני חושב שהנושא הזה שמדברים חינוך פיננסי, זה קודם כל לא צריך להיות חינוך פיננסי, זה צריך להיות קודם כל מוכנות בסיסית לחיים, מאשר הבנת מושגים כלליים, וזה גם מה מלמדים, אלא איך מלמדים.

שי אבו: בעניין הזה חשוב לי להגיד, שמדד אושר של ילד לעולם לא יימדד במדד הוצאה כספית שאנחנו עושים, אלא במה אנחנו מעניקים לו, וכסף זה ביטוי לערכים.

שי אבו: כסף זה מימוש לערכים, זה יכולת להביע הרבה מאוד דברים באמצעות המילה כסף בכלל.

שי אבו: אני חייב לציין שבתוך העולם הפיננסי הרחב הזה – נמצאים "נועם" למשל, שיצרו משחקים מדהימים.

שי אבו: אם אנחנו גדלנו על מונופול או דברים כאלה, אז היום יש את הבנק ואני, ועוד משחקים יפים שנותנים משכורת לילד ומזה הוא צריך להסתדר, ומעגל כללי.

שי אבו: יש את בני שחורי – מעת לדעת, שיצר בכלל הצגות מדהימות.

שי אבו: פנו אליי במהלך הקורונה כל מיני תיאטרון אספקלריא, ויצרו הצגות שמאוד נוגעות לתחום הפיננסי.

שי אבו: אני חושב שהקורונה היא הזדמנות מצוינת כמנוף להרים את הנושא הזה.

שי אבו: ואם אנחנו נתעכב, אז חבל.

שי אבו: מבחינתי, צריך לארגן מחר, בעוד חודשיים, שלוש, אני מוכן להביא את כל היועצים שלנו מטעם האיגוד ליום שיא בכל הארץ, על מנת לשים את המודעות הפיננסית הזאת.

שי אבו: אני חושב שלא צריך לחכות צריך לעשות את זה היום בהקדם האפשרי.

שי אבו: מה שקורה היום במערכת החינוך, שכל כלי הלימוד הפיננסי הוא בהתאם להחלטת מנהל ובהתאם לתקציב.

שי אבו: ואם יבוא אדם כמו מינדי, או יבוא אדם כמו שרון שאני מכיר אותה היטב, ואנחנו אלה שנדבר עם המנהלים, תאמינו שאנחנו נשכנע אותם היטב, כי הנשמה שלנו מדברת, אנחנו אוהבים את מה שאנחנו עושים.

שרן השכל: אני חושבת שזה חייב להיות תחום חובה במערכת החינוך, אין שום סיבה שלא יהיה.

שי אבו: חד משמעית.

שי אבו: היום זה לא קיים לצערנו.

שי אבו: סתם לדוגמה.

שי אבו: לפני כשנה, היה נושא של חיסכון לכל ילד.

שי אבו: שלחו מכתבים לילדים שאמרו להם - אתם רשאים למשוך את תוכנית החיסכון שלכם.

שי אבו: באותו רגע, פנינו למאיר שפיגלר, הוא שינה את הנוסח של אותו מכתב ששולחים לילדים בו הוא כותב שיהיה קיימת אפשרות להשאיר את הכסף, ואפשר שהכסף הזה יגדל ויצמח.

שי אבו: אנחנו לא מדברים, אנחנו משתדלים לעשות.

שי אבו: אני באמת רוצה לומר משהו אחד.

שי אבו: אני לא באתי לדבר, באתי לעשות.

שי אבו: אני חייל בתוך המערך הזה שנקרא – לקדם את נושא החינוך הפיננסי.

שי אבו: יש לי חזון מאוד גדול במדינת ישראל, הלוואי וכולנו, ואני חושב שחלק גדול פה מהיושבים הם שותפים לזה.

שי אבו: אם היינו יכולים לתת לכל בן-אדם במדינת ישראל הדרכה הורית והדרכה כלכלית, כולנו כחברה היינו יוצאים נשכרים מהדבר הזה.

שי אבו: חברים, בנק ישראל עשה תוכנית ב-2018, 2019, בתוך בתי הספר.

שי אבו: אני באופן אישי הייתי בדיון הזה, והייתי נגד הדבר הזה.

שי אבו: אני רוצה לומר פה בגילוי נאות, כל שיח הוא שיח מקדם.

שי אבו: אני גם לא מתבייש להגיד טעיתי במובן הזה, כי אני חושב שעצם זה שילדים מקבלים – ולא משנה, אפשר לחלוק על איך ועל מה.

שי אבו: אבל עצם זה שיש את הדבר הזה, הוא בהחלט דבר חשוב.

שי אבו: בהקשר הזה, פנו אלינו ירדן מבנק ישראל ופנו אלינו עוד רבים אחרים.

שי אבו: אנחנו בהחלט רואים בדבר הזה חשיבות רבה.

שי אבו: אני קורא לך, יושבת-ראש הוועדה, בנק – ראשי תיבות "בואו נסתכל קדימה".

שי אבו: אז בואו נסתכל קדימה, ובוא ניקח את העניין הפיננסי הזה כמשהו חשוב, כי אני מאמין בכל מאודי שכאשר אנחנו עוזרים בסופו של דבר למשפחה, או מביאים את העניין הזה שהילדים יכולים להיות סוכני שינוי, עזרנו לדורות הבאים.

שי אבו: כך אני מאמין.

שי אבו: כך אני חושב שכל השותפים לשולחן שלי פה מאמינים בזה, והלוואי ונזכה לעשות.

שרן השכל: תודה רבה, מקווה שזה יהיה יריית פתיחה לתחילתה של עשייה משמעותית בעניין הזה.

נמרוד ספיר: קודם כל, גברתי היושבת-ראש, אני חושב שזה נושא חשוב.

נמרוד ספיר: כל הכבוד לך שאת מעלה את זה לסדר-היום, ושאת מקיימת דיון בנושא הזה.

נמרוד ספיר: לפני יותר מעשר שנים שעבדתי באוצר, הייתי שותף לניסוח החלטת הממשלה שמדברים עליה פה, וגם החלטת הממשלה תוקצבה באופן משמעותי.

נמרוד ספיר: חבל, מבחינתי כמי שכבר לא נמצא לא מעט שנים בממשלה, שלא נקבע אבא ואמא לנושא הזה.

נמרוד ספיר: בזמנו קבענו שרשות שוק ההון תהיה המובילה של הנושא הזה.

נמרוד ספיר: יפה שבנק ישראל מעדכן שיש כוונה לנהל את הנושא הזה בצורה מיוחדת בתוך הממשלה.

נמרוד ספיר: לדעתי, חשוב מאוד שאת והוועדה תקפידו על הנושא הזה.

נמרוד ספיר: לעשות דיון נוסף אם צריך בהמשך כדי לראות באמת שיש אבא ואמא לתחום הזה.

נמרוד ספיר: אנחנו רואים שילדים באמת מגיעים פחות מוכנים לחיים הכלכליים, והם גם לא יודעים לפתוח חשבון בנק.

שרן השכל: נוכל לקבל ממשך אחר כך דיווח על הצוות.

אילון בנימין: ברגע שהמסקנות יהיו מגובשות, בשמחה רבה.

אילון בנימין: בערך עוד חודשיים.

אילון בנימין: רק לחדד גברתי היושבת-ראש, זו המלצה להקים גוף, אנחנו לא עדיין מקימים גוף כמו שנאמר כאן.

אילון בנימין: ממליצים להקים גוף.

אילון בנימין: כמובן, ההחלטה תתקבל על-ידי הממשלה.

אילון בנימין: אנחנו בשלב הצוות נמליץ את ההמלצה הזאת.

שרן השכל: מה הונחיתם?

אילון בנימין: יש צוות בין-משרדי ברשות המשנה ליועמ"ש, המשנה לנגיד, מטפל בנושא החלה פיננסית.

אילון בנימין: זה הוקם מכוח כתב מינוי וכו'.

אילון בנימין: במסגרת זו, הוקם תת צוות חינוך פיננסי, שבוחן את היבטי החינוך הפיננסי גם בחברה הערבית ובכלל.

אילון בנימין: במסגרת זאת יש המלצות שמסתמנות שאחת מהן תהיה שאנחנו נמליץ להקים גוף מתכלל.

אילון בנימין: אנחנו לא יודעים עדיין איך הגוף הזה יראה ומה ההמלצה שתהיה בסוף, האם זו תהיה רשות, או שזו תהיה איזושהי ועדה בין-משרדית שתנהל את האירוע הזה כל הזמן ותפקח עליו ותעקוב אחריו.

שרן השכל: זה בעקבות החלטת ממשלה ב-2011?

אילון בנימין: לא.

אילון בנימין: הצוות הבין-משרדי הוקם לפני כשנה בערך בעקבות כתב מינוי של שר המשפטים לדעתי.

נמרוד ספיר: אני אמשיך מהיכן שהייתי.

נמרוד ספיר: אנחנו רואים את הבעיה אצל הילדים, ויותר מאור גם אצל חיילים שמסיימים את השרות הצבאי וצריכים לקבל שורה של החלטות כלכליות ופיננסיות שישפיעו עליהם על כל החיים, ורואים שהם מגיעים עם פחות מדי מידע.

נמרוד ספיר: או בדיון היה המיקוד בנושא של חיסכון לכל ילד.

נמרוד ספיר: זו תוכנית שבתי ההשקעות הם אלה שמנהלים את רוב הכסף.

נמרוד ספיר: אנחנו רואים שם כמו במוצרים פיננסיים אחרים, שכמו מה שאת ציינת מוקדם יותר בדיון, הבעיה היא ביחס לאוכלוסיות שונות שיש להן נגישות שונה למידע.

נמרוד ספיר: רואים דוגמה בחיסכון לכל ילד, שבאמת אוכלוסיות ממעמד סוציו-אקונומי נמוך יותר, יודעים פחות להשתמש בתועלות המעולות של התוכנית הזאת.

נמרוד ספיר: היה מחקר של הביטוח הלאומי ב-2019, שבעצם גילה שילדים, או יותר נכון, הורים שחוסכים עבור הילדים שלהם מרקע סוציו-אקונומי נמוך יותר, ומשתמשים בהטבות של התוכנית פחות, יכול להיות פער של פי שלוש בכסף שיש לילד כשהוא מסיים את הצבא בגיל 21, זה נתון מדהים, כי סך הכול התוכנית אמורה לתת את האפשרות לאוכלוסיות לילדים אולי יש פחות הון להתחיל את החיים שלהם, להתחיל את החיים עם כמה שיותר כסף, ובעצם, במקום לנצל את כל ההטבות של התוכנית, אז בגלל שאין מספיק ידע, ולא מחנכים, ולא מלמדים את הילדים.

נמרוד ספיר: ולא את הילדים שהופכים להיות מבוגרים איך משתמשים בשוק ההון.

נמרוד ספיר: פשוט האנשים לא יודעים לנצל את התוכנית כמו שצריך.

נמרוד ספיר: ולכן, הנושא הזה של חינוך פיננסי, הוא נושא, לדעתי, דרמטי גם בכל הנושא של צמצום פערים, ומתן הזדמנויות לאוכלוסיות מוחלשות להשתלב בצורה יותר אופטימלית בחיים המבוגרים יותר, אחרי שהילד מסיים בעצם את המסלול שלו של בית-ספר, צבא, ואז הוא יוצא לעולם של המבוגרים מה שנקרא.

נמרוד ספיר: אני אגיד, שיש פערי מידע מאוד גדולים.

נמרוד ספיר: רואים שהציבור משפיע יותר אולי בהחלטות פשוטות יותר, אבל בהחלטות המורכבות יותר – משכנתא, פנסיה וכו', הוא משקיע פחות ולכן, לנושא הזה יש השפעה אדירה על החיים.

נמרוד ספיר: צדק כאן נציג בנק ישראל בזה שימליצו להקים איזשהו אתר מידע מיוחד.

נמרוד ספיר: אבל בניגוד לכמה דברים שאמרו פה, שזה קודם כל תפקיד של הממשלה לטפל בזה.

נמרוד ספיר: יש הרבה יוזמות במגזר הפרטי, וגם אצל הגופים הפיננסיים שמעבירים שיעורים.

נמרוד ספיר: אבל בסוף הממשלה היא זו שצריכה להרים את הנטל.

נמרוד ספיר: ואם הוועדה תמשיך ותעקוב אחר הנושא הזה, אני חושב שזה יהיה לטובת כל הצדדים.

שרן השכל: תודה רבה על הדברים.

שרן השכל: בבקשה, מארגון "רווח נקי".

גל גלזר: תודה רבה.

גל גלזר: האמת, שדיי דיברו פה על המון נושאים, וזה שראינו בעבר כשהתעסקנו גם בנושא הזה יחד עם חברת - - - ישראל דיגיטלית.

גל גלזר: אני רוצה לדבר בפן הציבורי.

גל גלזר: אנחנו ערכנו סקר יחד עם "איי פאנל" שמראה שבציבור מאוד בעד להכניס את זה דרך משרד החינוך את החינוך הפיננסי.

גל גלזר: ראינו שמעל 90% תומכים בהכנסת חינוך פיננסי כחלק ממערך השיעורים של מערכת החינוך כשהצבנו את כל תחומי העניין, זאת אומרת, כל כישורי חיים, וכל המסגרות שהיום לומדים, אם זה מתמטיקה, אנגלית, גיאוגרפיה, היסטוריה, חינוך פיננסי הגיע במקום השלישי בקרב הסקר שאנחנו ערכנו שהוא היה עם כל המגזרים ובכל הגילים.

גל גלזר: זאת אומרת, זה היה גם במגזר הדתי, החילוני, וגם בגילאים הצעירים וגם בגילאים המבוגרים.

גל גלזר: מקום שלישי אחרי מתמטיקה ואנגלית.

גל גלזר: זה מה שמביא אותנו להגיע להבנה שאנחנו כן רוצים לראות את זה כמקצוע חובה.

גל גלזר: מקצוע חובה, זה שזה יהיה תחת גיאוגרפיה, תנ"ך והיסטוריה בשלבים המוקדמים זה מצוין, אבל אנחנו כן רואים שבאזור כיתות ט', י', י"א, זה צריך לבוא כמקצוע חובה שיהיה חינוך פיננסי, דברים שאפשר ללמד בכיתה י', אי אפשר ללמד בכיתה ג', כמו שאמרו לפניי.

גל גלזר: אנחנו בעצם מעריכים שאין סיבה שלא יהיה איזשהן שעתיים שבועיות שייקחו את זה לטובת חינוך פיננסי, להקדיש לזה, גם מנהלים ומורים שדיברנו איתם בעד זה, זה נופל בעיקר על תקציב ודברים כאלה.

גל גלזר: גם ארגון המורים יכול להערים קשיים לדעתנו.

גל גלזר: צריך לבוא לפה עוד מורים חדשים, או להכשיר מורים ישנים.

גל גלזר: יהיו אתגרים לא פשוטים.

גל גלזר: לגבי האתגר ששמעתי קודם מאלירן, בנושא – האם חינוך פיננסי יעיל או לא יעיל.

גל גלזר: אנחנו רואים שבעצם לפי דברים שאנחנו דיברנו עם אייל כרמל ועם כל מיני אנשים שבתחום שמעודדים את התחום, בעצם התגובה המשחקית, או התגובה הפחות – נקרא לזה, לקרוא מספר, כן נותנת עבודה יותר טובה, ועושה את זה בצורה הרבה יותר נכונה.

גל גלזר: דיברו פה מי צריך להעביר את השיעורים, אם זו עמותה או משרד החינוך.

גל גלזר: אנחנו לא עמותה שנותנים את זה.

גל גלזר: אנחנו נטו בעד שזה ייכנס, העיקר שזה ייכנס, אם זה יהיה מורים – אחלה.

גל גלזר: אם זה יהיה מישהו מבחוץ – אחלה.

גל גלזר: אבל שזה יהיה באמת במקצוע חובה של תלמידים.

גל גלזר: אני זוכר את עצמי בתור תלמיד, שתלמידים הצטרכו בסוף להיבחן על הדברים האלה כדי שבאמת ייכנס להם לראש, כדי שבאמת הם יבואו לשם.

גל גלזר: וזה נכון שיש בעיה לתלמידים אם זה רשות ללכת למקצוע שהוא חינוך פיננסי לעומת מוסיקה, בעיקר בפריפריה לא רק הגיאוגרפית, אבל בעיקר בפריפריה, בגלל הנושא של הפחד והחשש מכסף, מכלכלה וכל הנושא הזה.

גל גלזר: לכן זה חייב להיות חובה ולא משהו שהוא רשות.

שרן השכל: תודה רבה.

שרן השכל: בבקשה, צחי אפרתי, מנכ"ל חינוך פיננסי לצעירים ונוער.

צחי אפרתי: מה שחשוב לי לומר גם כמורה בישראל, ואחד שלימד ומלמד הרבה שנים בני נוער וצעירים חינוך פיננסי.

צחי אפרתי: קודם כל, אני חושב גם כמקצוע חובה, אני לא בטוח שזה ייצר את המטרה הנכונה שאנחנו רוצים.

צחי אפרתי: אין ספק שצריך להכניס את זה, אבל צריך לעשות את זה בהדרגה.

צחי אפרתי: יש לנו גם בעיה משמעותית עם הכשרת מורים לטובת העניין.

צחי אפרתי: אני יכול לציין, תמיד מורים מעבר לעבודה המדהימה שהם עושים, בסוף הרבה פעמים היו נעזרים - - - צריך אנשים שהם יודעים ללמד את המקצועות האלה ולדבר עם התלמידים.

צחי אפרתי: זה צריך לבוא ממקום של רצון, וצריך לבוא מתוך איזושהי מוטיבציה.

צחי אפרתי: אני מלמד מקצוע שהוא מגמה שהיא הכי קרובה לחינוך פיננסי, וזה נקרא ניהול עסקי.

צחי אפרתי: וגם פה לא הבנתי מהתכנית שמתגבשת במשרד החינוך, האם איזושהי הוראה להכניס את זה כאיזושהי חטיבה מסוימת – אף על פי שזה יותר מתאים לתלמידי י"א, י"ב, אולי כאיזשהו מקצוע בגרותי של החמש יחידות, ואז זה באמת יכול להתחיל לחלחל, כי היום, כמו שראינו המספרים בכיתה י', הם מאוד נמוכים.

צחי אפרתי: אני חושב שאין שם יותר מדיי בשלות ממה שאני חוויתי ושומע, וגם התקציבים בהתאם.

צחי אפרתי: דובר על שני מיליון שקלים בלבד, מה שתואר בשנה.

צחי אפרתי: אגיד לסכום, אם אנחנו רואים היום אפילו כפרפראזה או כדוגמה אחרת, היום למעשה אחת הסיבות העיקריות, אם לא העיקרית לגירושין בישראל, זה נושא של כסף.

צחי אפרתי: אז כדי שנשנה את זה, צריך להוריד מהפרקטיקה, ולהוריד את זה בסוף בהתאמה גם למשאבים הקיימים בתוך מערכת החינוך וכן הלאה.

שרן השכל: תודה רבה על הדברים.

שרן השכל: אנחנו נצטרך לסכם את הדברים.

שרן השכל: קודם כל, האוצר לא הגיע.

שרן השכל: לדעתי, הם היו המרכיב הכי חשוב כמובן כדי לקבל עדכון מבחינת התקציב, מבחינת הקמת אותו צוות, כי בסופו של דבר, הם אלו שאמונים על הנושא.

שרן השכל: בעצם מינו אותם בחוק, ולא את משרד החינוך.

שרן השכל: קודם כל, לשלוח נזיפה למשרד האוצר, על כך שהם לא הגיעו לדיון, והם היו המרכיב החשוב ביותר בתוך הדיון הזה.

שרן השכל: אנחנו מבקשים תשובות על מספר שאלות שאני אומר.

שרן השכל: אנחנו דורשים שמי שאחראי באגף התקציבים, או במשרד האוצר, להגיע לדיון המשך שאנחנו נקבע בתוך שלושה חודשים, שיגיעו מוכנים לדיון עם אותן התשובות לאחר הדיון הזה.

שרן השכל: אנחנו ניפגש בעוד כשלושה חודשים לדיון המשך.

שרן השכל: הוועדה קובעת כי על שר האוצר להקים בתוך שלושה חודשים את הקרן הממשלתית לחינוך פיננסי, זה משהו שנקבע בחוק עוד ב-2005.

שרן השכל: אני לא מבינה איך יכול להיות שהקרן הזו לא הוקמה עדיין.

שרן השכל: הוועדה מבקשת לקבל דיווח בעניין הזה.

שרן השכל: כן נדרשים תקציבים לעניין החינוך הפיננסי.

שרן השכל: אנחנו מבינים שחינוך פיננסי והקניית מיומנויות לצרכנות נבונה, היא אחד הכלים החשובים ביותר שאנחנו יכולים לתת לכל אזרח ישראלי בן 18.

שרן השכל: בסוף, כשהם יוצאים ממערכת החינוך, הם צריכים לצאת עם כישורים מסוימים שיכינו אותם לחיים האמיתיים, וזה הכלי העיקרי.

שרן השכל: שיהיה ברור, גם למשרד החינוך וגם למשרד האוצר, שאני הולכת להתרכז בנושא הזה, כדי לוודא שהוא ממומש.

שרן השכל: אנחנו קובעים שאת הקרן הממשלתית לשיעורים או לחינוך פיננסי שאותה יש להקים בצורה מיידית, אנחנו מעוניינים כי יש להשקיע אותה בתוספת שעות ליום לימודים ארוך.

שרן השכל: שאלו מאיפה יגיע הכסף בעצם לשעות נוספות במערכת החינוך?

שרן השכל: הנה, אותם שיעורי חובה יכולים להגיע כחלק מהמערך של יום לימודים ארוך, ולמעשה, יהיה כתוספת.

שרן השכל: חשוב שזה יהיה כתוספת, ולא על חשבון משהו אחר, כי אז ינסו להכניס בעצם בשיעורי גיאוגרפיה, או בשיעורים כאלה ואחרים את אותה הקניית מיומנויות וכישורים כלכליים.

שרן השכל: וחשוב לנו שזה יעמוד בפני עצמו.

שרן השכל: הוועדה מבקשת להגיש מתווה לחינוך פיננסי, ואני מדגישה, שאנחנו מאמינים כי השיעורים האלה צריכים להיות שיעורי חובה, לא שיעורי רשות.

שרן השכל: הוועדה מבקשת כי אותם שיעורים יהיו חובה במערכת החינוך.

שרן השכל: אנחנו קובעים כי הם צריכים להילמד בכל שכבות הגיל, גם אם זה מספר שעות החל מגיל גן.

שרן השכל: יש שיעורים ומיומנויות שניתן לתת לאותם ילדים.

שרן השכל: שמענו גם פה בוועדה מומחים בעניין הזה, שיכולים להכין מערכי שיעור שניתנים לילדי הגן כדי להקנות להם את המיומנויות האלה.

שרן השכל: אנחנו מבקשים את המתווה לוועדת החינוך בתוך שלושה חודשים, גם אם זו טיוטה - למה הולך להיות, כיצד זה הולך להיעשות.

שרן השכל: אנחנו מבינים שאתם עומלים עליהם, ויש מספר כיתות שנמצאות בעבודה.

שרן השכל: אנחנו רוצים לראות כבר מתווה מגובש, משהו שאתם יכולים להציג לנו במצגת פה בוועדת החינוך בתוך שלושה חודשים, על מנת שנוכל גם להעיר הערות, וגם שזה יעמוד בפני הציבור, בפני מומחים שמגיעים לפה לוועדה עצמה.

שרן השכל: יש לקחת בחשבון שמי צריך להעביר את אותם תכנים, הם לא בהכרח מורים, אלא אנשים בעלי מיומנויות ובעלי כישורים מתאימים כדי להעביר את אותם השיעורים.

שרן השכל: ממשרד האוצר, אנחנו מבקשים לדעת קודם כל, מדוע טרם הוקמה אותה קרן ציבורית לחינוך פיננסי.

שרן השכל: אנחנו מבקשים משר האוצר, כמו שאמרתי, להקים אותה בתוך שלושה חודשים – למנות, להקים, לתקצב אותה, על מנת להתחיל להפעיל אותה.

שרן השכל: אנחנו מבקשים גם מבנק ישראל לבוא ולהציג בפנינו בעוד שלושה חודשים את אותן מסקנות של אותו הצוות שנקבע לפני שנה.

שרן השכל: אנחנו מבקשים שתגיעו עם מסקנות לוועדה בתוך שלושה חודשים להמשך הדיון.

שרן השכל: אלו הדברים.

שרן השכל: אני אדגיש פעם נוספת, שעניין החינוך הפיננסי, יעמוד על סדר יומה של ועדת החינוך ולא יירד.

שרן השכל: אני מבקשת לקחת את הדברים למלוא תשומת הלב ולעמוד בלוחות הזמנים.

שרן השכל: תודה רבה לכל מי שהגיע.

שרן השכל: תודה לכל המומחים, ולכל הארגונים שעוסקים במלאכה החשובה.

שרן השכל: תודה רבה למשרד החינוך, שעומלים על הנושא.

שרן השכל: אני יודעת שלא נעשה יותר מדי בעבר, ולא שמו על כך דגש מספק.

שרן השכל: אני שמחה לשמוע שאכן נעשים דברים חדשים שמגבשים תוכנית.

שרן השכל: אנחנו נמשיך לעקוב באדיקות בעניין.

שרן השכל: תודה רבה.

שרן השכל: הישיבה נעולה.