ועדת הכלכלה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 71, 2021-10-21 13:00

מיכאל ביטון: אנחנו שמחים, בעצם, לקיים את הדיון האחרון של ועדת הכלכלה בחוק ההסדרים.

מיכאל ביטון: כל הכבוד לחברי הכנסת, אלופים, עבדתם קשה, הייתם פה.

מיכאל ביטון: באמת, רואים את אותם חברי כנסת מסורים, מיכל שיר, לימור מגן תלם, אביר קארה הוא לא חבר כנסת, הוא לא נחשב ורון כץ.

מיכאל ביטון: אביר קארה הוא חיה מיוחדת, הוא סגן שר שחרוץ יותר מחברי הכנסת בנושאים שבליבו ובאמת היה איתנו שעות על גבי שעות, שמחים שאתה פה.

מיכאל ביטון: זה הדיון האחרון שלנו, פרק כ"ג מתוך הצעת חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2021 ו-2022).

מיכאל ביטון: דיון בסעיפים 107-109 פקודת היבוא והיצוא וחוק ההתקנים.

מיכאל ביטון: דיון בסעיפים 110 ו-111 – תיקון חוק מקורות אנרגיה.

מיכאל ביטון: דיון בסעיף 116 – טלגרף אלחוטי.

מיכאל ביטון: אנחנו שמחים שהשרה אורנה ברביבאי מצטרפת אלינו ומכבדת אותנו בנוכחותה.

מיכאל ביטון: החוק הזה ביסודו בהובלת משרד הכלכלה יחד עם המון משרדים שנרתמו ובנו קואליציה של משרדי ממשלה.

מיכאל ביטון: גם האוצר, גם הבריאות, גם המשפטים, גם התקשורת, תוסיפו לי את אלה ששכחתי, גם החקלאות ועוד ועוד.

מיכאל ביטון: אבל ביסודו הוא רפורמה כלכלית ביבוא ואנחנו שמחים שאת איתנו.

אורנה ברביבאי: תודה רבה.

מיכאל ביטון: ואם תסכימי אחרי ההצבעה, בסוף ההצבעה כשנברך על המוגמר, ניתן לך לברך ולהגיד כמה מילים, בסדר?

מיכאל ביטון: טוב לך להיות פה אחרי שזה הוצבע.

מיכאל ביטון: את יכולה לצאת ולמצוא את עצמך שזה לא עבר.

אורנה ברביבאי: לא, אני מעדיפה להיות כאן.

מיכאל ביטון: אז תישארי, תישארי.

מיכאל ביטון: אני מעביר את המושכות ליועץ המשפטי של הוועדה להוביל את ההצבעות ואת ההסתייגויות.

מיכאל ביטון: היו הסתייגויות לחוק הזה?

איתי עצמון: קיבלנו הסתייגויות מחבר הכנסת אלי כהן, הן הוגשו לאחר המועד שקצבת להגיש הסתייגויות, אז זה שיקול - - -

מיכאל ביטון: אנחנו נדון באחת בלבד אם יש בה הערה מהותית לחוק כדי שנכבד אותו, עשינו את זה לאחרים.

איתי עצמון: הוא גם לא פה.

מיכאל ביטון: נקריא את זה, כן.

איתי עצמון: אתה רוצה שנמתין לו?

מיכאל ביטון: לא, לא, אנחנו נעשה את זה עכשיו.

מיכאל ביטון: תקריא ונצביע, וזהו.

איתי עצמון: אוקיי.

איתי עצמון: הוא הגיש ארבע הסתייגויות, הן כן מהותיות כלומר הן לגופו של עניין.

מיכאל ביטון: אחת אני מאשר, בלבד.

מיכאל ביטון: סך הכול הם רוצים גם להגיע עם זה למליאה, אני מאשר אחת.

איתי עצמון: אז אני פשוט אבחר?

מיכאל ביטון: תבחר את הראשונה.

איתי עצמון: אוקיי.

איתי עצמון: בסעיף 107 בסעיף 2(ג) המוצע אחרי המילים "בצו הפיקוח והסדרה של ייבוא טובין יבוא באישור ועדת הכלכלה".

איתי עצמון: למעשה מה שמבקש חבר הכנסת כהן זה ש - - - להצהרה, תיעשה באישור ועדת הכלכלה.

מיכאל ביטון: שמענו את ההסתייגות, אנחנו לא מקבלים אותה.

מיכאל ביטון: אני לא מקבל אותה.

מיכאל ביטון: מי בעד?

מיכאל ביטון: מי נגד?

מיכאל ביטון: הצבעה ההסתייגות לא אושרה בואו נעבור להצבעות.

איתי עצמון: אוקיי, אז אני מציע שאנחנו כמובן מצביעים סעיף-סעיף.

איתי עצמון: הסעיף הראשון הוא סעיף 107 שעניינו תיקון פקודת היבוא והיצוא וכאן כמובן הוועדה השלימה את הדיון בכל הסעיפים, אני אפנה את תשומת הלב רק למקומות שבהם נדרש נוסח מעודכן שבעצם מעגן את העקרונות שהוסכמו כאן בוועדה.

איתי עצמון: הנושא הראשון הוא בסעיף קטן (2)(א)(ד).

איתי עצמון: למעשה כאן מדובר בחריגים לחובת הגשת הצהרה.

איתי עצמון: אני מציע שתקריאו את הנוסח, נציגי הממשלה.

גלית יעקובוב: אני אקריא את כל סעיף ד' כפי שסיכמנו?

מיכאל ביטון: בקול ולמיקרופון, את גם יכולה להוריד את המסכה כשאת מדברת.

מיכאל ביטון: ולהציג את עצמכם, החבר'ה כל היום קשה להם לדעת מי מדבר.

גלית יעקובוב: גלית יעקובוב, המשנה ליועצת המשפטית במשרד הכלכלה.

גלית יעקובוב: "(ד) על אף האמור בסעיף קטן (ב) ההוראות שיקבע השר בצו הפיקוח לעניין סוגי הטובין כמפורט להלן יחילו חובה להמצאת אישור דגם ואישור משלוח במקום חובת הגשת הצהרה.

גלית יעקובוב: ואולם השר רשאי בהמלצת הממונה על התקינה ובהתייעצות עם השר הממונה להחיל בצו הפיקוח חובה להמציא הצהרה בלבד או אישור דגם חלף אישור משלוח לגבי טובין כמפורט להלן או סוגי טובין כאמור כפי שיקבע ובלבד שישוכנע כי קיימת אפשרות לפקח על ייבוא הטובין ולאכוף את הוראות הפקודה בעניינם".

גלית יעקובוב: פסקה 1 – "טובין שחל עליהם תקן רשמי והם מסוג ציוד הרמה, ציוד לחץ, אביזרים ומכשירים המשמשים במערכות גז פחמני מעובה, גז בישול ובכלל זה מכלי גז, וסתים, מונים, ברזים, צנרת, מכשירים צורכי חשמל, אמצעי בטיחות אש וציוד לגילוי וכיבוי אש, ברזל לזיון בטון, מתקנים לילדים במגרשי משחקים, צעצועים לילדים עד גיל 3, מוצצים ופטמות, מחזיק מוצץ, בקבוקים וכלי אוכל להזנת תינוקות, כבלי חשמל למתח נמוך ובינוני".

איתי עצמון: לעניין הפסקה שהקראת, אם אני מבין נכון הסמכות של השרה בהמלצת הממונה על התקינה ובהתייעצות עם השר הממונה להחיל בצו חובה להמציא הצהרה בלבד או אישור דגם חלף אישור משלוח, בעצם זה רלוונטי רק לפסקה הזאת, כי בשאר הפסקאות יש כבר סמכות לשרה לקבוע חלופות או חריגים ספציפית לגבי כל מקרה שמנוי באותה פסקה.

גלית יעקובוב: נכון, זה מה שדיברנו.

איתי עצמון: צריך לדייק את זה כי זה לא ברור.

מיכאל ביטון: בנוסח הסופי תדייקו, אבל המהות הוסכמה.

מיכאל ביטון: איזה סעיף זה?

איתי עצמון: אני אעבור על כל הנושאים שנותרו פתוחים ב-107.

מיכאל ביטון: על כל הסעיפים או, על 107?

איתי עצמון: כן.

מיכאל ביטון: בבקשה, תמשיך.

איתי עצמון: 107 כולו בעצם תיקון לפקודת היבוא.

איתי עצמון: פסקה נוספת שנוספה בעקבות הדיון האחרון היא פסקה 4.

איתי עצמון: אני אקרא אותה – "טובין שחל עליהם תקן רשמי והם מסוג: דודי חשמל ומערכות סולאריות, אבני חיתוך והשחזה בתרמוסטטים; השר יקבע את החובה להמצאת אישור דגם ואישור משלוח לעניין טובין כאמור כך שתחול לתקופה של שנה מיום תחילתו של חוק התקנים (תיקון מס'...) התשפ"ב-2021 כנוסחו בחוק התכנית הכלכלית, ובתום השנה כאמור יקבע השר לגבי טובין כאמור חובה להמצאת אישור בדיקת מעבדה לצורך אישור דגם בנוסף לחובת הגשת ההצהרה שתחול לתקופה שלא תעלה על שנה; בתום התקופה כאמור, יקבע השר לגבי טובין כאמור" כאן כתוב "חובה להגשת הצהרה בלבד בהתאם להמלצת הצוות" ואנחנו נחדד כאן שלמעשה יקבע השר חובה להגשת הצהרה, אלא אם כן החליט השר אחרת לאחר קבלת המלצת הצוות, כי אנחנו בעצם לא יודעים מה הצוות ימליץ.

אורנה ברביבאי: מה גלית יש בעיה?

איתי עצמון: את רוצה להסביר?

גלית יעקובוב: אני רוצה להסביר.

גלית יעקובוב: בסופו של דבר אמרנו שההסכמה שעלתה פה בוועדה בפעם הקודמת הייתה להחריג את המוצרים האלה לתקופה של שנה כשאמרנו שאחרי השנה זה יהיה קבוצה מס' 2 ואחר כך זה יהיה בהתאם להמלצת הצוות, כמובן שברירת המחדל בחוק היא הצהרה ולא שום דבר אחר, אלא אם כן ימצאו משהו.

אורנה ברביבאי: אנחנו מדברים על שלושת המוצרים הספציפיים שעלו בפעם שעברה.

גלית יעקובוב: נכון, דודי שמש וחשמל, מערכות סולאריות, אבני חיתוך והשחזה בתרמוסטטים.

אורנה ברביבאי: אני רוצה לומר שברמה העקרונית, יושב ראש הוועדה, הגעתי לכאן כדי להגיד את זה.

אורנה ברביבאי: מבחינתי אין סיבה להחריג אף מוצר שאינו קשור לעניין בטיחותי.

אורנה ברביבאי: יש פה מומחה תוכן, איפה איגוד ידידי?

איגור דוסקלוביץ: פה.

אורנה ברביבאי: כאן, שלום לך.

אורנה ברביבאי: עבר פריט-פריט ועוד ימשיך לעבור עד דצמבר, למרות שפה אנחנו נסיים את כל הרפורמה בעזרת השם ואין שום הצדקה לתת הנחה כזאת או אחרת למי שלא עומד בקריטריון של בטיחות.

אורנה ברביבאי: אחרת זה פותח את כל העניין, למה אלה כן ואלה לא?

אורנה ברביבאי: אין פה שום עניין חלילה נגד תעשייה מקומית, להיפך, אנחנו רוצים להגביר תחרות, רוצים לחזק ולשבר ואיפה שנצטרך לסייע כמשרד הכלכלה לתעשייה המקומית, נעשה את זה ברצון רב.

אורנה ברביבאי: אבל מבחינתי להחריג מוצרים אך ורק אם מישהו ביקש ולא כי יש הצדקה של בטיחות לא רלוונטי כפי שלא היה רלוונטי למוצרים אחרים.

מיכאל ביטון: אני חולק על דעתך באופן מוחלט.

מיכאל ביטון: הוועדה הזאת לא מקבלת הוראות מהממשלה והיא סוברנית להקשיב לכל הכוחות שפועלים בסוגיות בכנסת והיא מאזנת בין כל העמדות שנשמעות בשולחן, בין היבוא והיבואנים והאינטרסים של היבואנים, לבין היצרנים והייצור בארץ.

מיכאל ביטון: שמענו קולות שדוד שמש הוא דבר מסוכן כי הוא משלב מים וחשמל.

אורנה ברביבאי: הוא מוסמך למכור - - -

מיכאל ביטון: רגע סליחה, לא קטעתי את דברייך אז תני לי להשלים, את אורחת שלנו בוועדה.

מיכאל ביטון: דודי השמש משלבים חשמל ומים, הם ביקשו החרגה.

מיכאל ביטון: הבקשה של היצרנים הייתה להחריג 14 מוצרים, בסופו של דבר הם הגישו ארבעה מוצרים להחרגה.

מיכאל ביטון: כבלי החשמל הוחרגו עוד בטרם החל הדיון על החרגות בברכת המנכ"ל ובאישורו.

אורנה ברביבאי: נכון.

מיכאל ביטון: שלושה מוצרים אחרים נשארו והם נדחו ביישום בשנה, הם לא הוחרגו.

מיכאל ביטון: היישום והתוקף של החוק לגביהם הוא אוטומטי בתוך שנה, בשנה הזאת הם נערכים לכל ההיבטים.

מיכאל ביטון: אני חושב שההחלטה הזאת היא מידתית והיא לא נעשתה בגלל שמישהו כזה ביקש, אלא משיקולים שהקשבנו להם בקשר רב.

מיכאל ביטון: בכל אחד מהמוצרים האלה היו טענות על בטיחות ועל היערכות ואנחנו קיבלנו את הבקשה הזאת ואני חושב שזה מידתי ומכובד, ואין להציג את זה כאילו מישהו פה הפעיל לחצים על הוועדה וכולי.

אורנה ברביבאי: ינמק יו"ר הוועדה מה ההצדקה למוצר כזה ולא למוצר אחר?

רון כץ: ברשותכם, ברשות השרה והיו"ר, יש לי אולי הצעה שיכולה לפתור פה את הסוגייה הזו אם תסכימו עליה.

רון כץ: היינו בדיונים ואני מבין את הצורך גם ברמה של הבטיחות ואני מבין גם את משרד הכלכלה שהוא אמר שיש מומחה שהוא מומחה התוכן לעניין הבטיחות.

רון כץ: עם זאת ובגלל שאנחנו כבר בדיונים מתקדמים, אני חושב שיהיה נכון, שנה זה באמת הרבה זמן אבל אפשר לתת חצי שנה להתארגנות ואחרי חצי שנה להחיל את החוק, אם זה מוסכם על היו"ר ועל השרה אני חושב שאפשר להתקדם.

מיכאל ביטון: אני מוכן שזה יהיה לחצי שנה ולאחר חצי שנה לשרה תהיה סמכות לבדוק את הנושא הזה ולהחליט אם היא מאריכה את זה או שזה נשאר רק חצי שנה.

אורנה ברביבאי: טוב, אז בתום חצי השנה ההחלטה תהיה בסמכותי.

מיכאל ביטון: כן.

רון כץ: השרה תחליט.

מיכאל ביטון: כרגע זה מוחרג לחצי שנה, אני רוצה לנסח, אתם תנסחו את המשפטי של זה.

איתי עצמון: אבל יו"ר הוועדה כרגע נקבע בנוסח שבברירת המחדל זה עובר להצהרה.

מיכאל ביטון: אנחנו נשנה את הנוסח.

מיכאל ביטון: אז תקשיב עד הסוף ואז אתם תביאו לנו את הניסוח עד סוף הדיון הזה.

מיכאל ביטון: זה מוחרג לחצי שנה, בחצי שנה הזאת השרה תבדוק את שלושת המוצרים, אם היא רוצה לסיים את החרגתם בסוף אותה חצי שנה הם נכנסים למסלול הרגיל, אם היא מצאה שחלק מהטיעונים או השיקולים מצדיקים הארכה מכל סוג עבור המוצרים הללו, זה יהיה בסמכותה לצרף אותם למוחרגים.

איתי עצמון: ואם אין התייחסות בכלל?

מיכאל ביטון: אם אין התייחסות זה יהיה עד שנה והם יצטרפו למסלול הרגיל כפי שהוחלט קודם.

איתי עצמון: מה ברירת המחדל במידה והשרה בוחרת שלא להתייחס?

מיכאל ביטון: הוא שואל מה קורה אם לא פעלת.

מיכאל ביטון: לא משנה, בסדר, עכשיו את הסעיף הזה אתם תנסחו, את הפסקה.

קריאה: רגע, אבל מה ההחלטה על ברירת המחדל?

קריאה: איך תראה ברירת המחדל הזאת?

מיכאל ביטון: תנסחו את הפסקה הזאת.

קריאה: יש חצי שנה שלה ואז ברירת מחדל.

מיכאל ביטון: אתם תנסחו את הפסקה הזאת.

גלית יעקובוב: אם אני מבינה נכון הכוונה היא ככה – תוגש הצהרה שתוקפה לתקופה שלא תעלה על חצי שנה והשרה תוכל להאריך תקופה זו בחצי שנה נוספת אם מצאה שיש לכך הצדקה בטיחותית ומקצועית.

גלית יעקובוב: בתום התקופה כאמור יקבע השר לגבי הטובין כאמור חובת הגשת" - - -

מיכאל ביטון: אלופה, כל הכבוד שעשית את זה.

קריאה: רק לצורך הפרוטוקול אתה מדבר על שלושה דברים, נכון?

מיכאל ביטון: כן.

מיכאל ביטון: דודי שמש, סכינים להשחזה, לא, כבלים מוחרג היה עוד.

קריאה: בגלל זה ביקשתי מיושב הראש שיגיד את זה לפרוטוקול.

מיכאל ביטון: דודי שמש, תרמוסטטים וסכינים להשחזה.

איתי עצמון: רגע גלית, שלא תהיה פה תקלה, שנייה.

איתי עצמון: בכל מקרה - - -

מיכאל ביטון: שנייה חבר'ה תנו לעשות את העבודה המשפטית.

גלית יעקובוב: התקופה הראשונה היא חצי שנה.

איתי עצמון: היא חצי שנה, לא עד חצי שנה.

איתי עצמון: ולאחר מכן?

אורנה ברביבאי: לא יהיה לאחר מכן - - - אחרי חצי שנה זה ייגמר.

מיכאל ביטון: השרה, בשביל הדיון באפשרות שאולי תגלי מידע אחר.

אורנה ברביבאי: השארתם לי את זה פה.

מיכאל ביטון: אז תשאירי את זה, אל תגידי שלא יהיה אחרי חצי שנה, תגידי אני אבחן ואחליט.

מיכאל ביטון: חברים, הסעיף הזה מאחורינו.

מיכאל ביטון: תמשיך.

איתי עצמון: תודה אדוני.

איתי עצמון: התיקון הבא הוא לעניין סעיף 2(ו).

איתי עצמון: כאן מדובר על טובין שחל עליהם סעיף 9(א)(5) לחוק התקנים שדנו בו.

איתי עצמון: גלית את רוצה להקריא את התיקון שאתם מבקשים?

גלית יעקובוב: אנחנו מדברים על ה- Conformity Assessment Body, נכון?

איתי עצמון: אז תקריאי פשוט את הרישא של סעיף קטן (ב).

גלית יעקובוב: אוקיי.

גלית יעקובוב: אני רק אזכיר את הרקע, דיברנו על זה שמי שרוצה להתבסס על תקינה זרה - - -

קריאה: מה זה סעיף קטן (ב), רגע איפה זה?

קריאה: איזה עמוד זה?

גלית יעקובוב: עמוד 4.

גלית יעקובוב: דיברנו על זה שמי שרוצה להתבסס על תקינה זרה צריך להביא אישור של מעבדה שהוסמכה על ידי מי שחבר בארגון ILAC כשלמעשה אמרנו שכשהתקינה הזרה דורשת איזשהו מסמך נוסח זו תהיה תעודה של ה-Conformity Assessment Body באותה רגולציה.

גלית יעקובוב: בהתאם לבקשות שקיבלנו והן נכונות הוספנו "תוגש ל-Conformity Assessment Body או מעבדת בדיקה" שזה מכון התקנים או המעבדות המוכרות שלנו "בדבר המידע בדרישות אסדרה זרה וזאת כאשר הדרישה לתעודה זו מופיעה באותה הסדרה.

גלית יעקובוב: "לעניין זה Conformity Assessment Body גופי הערכת התאמה על פי דרישות אסדרה זרה.

גלית יעקובוב: " זאת אומרת, אישרנו גם Conformity Assessment Body וגם מכון התקנים ומעבדות הבדיקה שלנו.

מיכאל ביטון: בסדר גמור, זה 107?

איתי עצמון: יש עוד תוספת.

איתי עצמון: סעיף קטן (ג).

גלית יעקובוב: נכון.

גלית יעקובוב: "על אף האמור בסעיף קטן (ב)(1), לעניין הוכחת עמידת הטובין בתקנים שעניינם מסמוך ותיעוד רשאי הממונה לבקש מהיבואן לצרף מסמך חלופי לתעודת הבדיקה כאמור בסעיף קטן ב(1) המעיד על העמידה בדרישות הרגולציה הזרה, למעט הצהרת יבואן בדבר עמידה בדרישות כאמור.

גלית יעקובוב: " זה עלה בעקבות הדיון האחרון שעלתה פה ההתייחסות לגבי תקני מסמוך ותיעוד שבהם קשה, לא ניתן או שניתן בקושי להביא ILAC ורוצים להביא איזשהו מסמך חלופי.

גלית יעקובוב: התייעצנו והמסמך החלופי אכן אפשרי בהתאם לדרישות שתיתן הרגולציה והממונה יפרט את המסמכים הנדרשים כמובן בהוראות שלו.

איתי עצמון: על מה דיברתם כאן מבחינת תקנים שעניינם מסמוך ותיעוד?

איתי עצמון: זה תקנים שעניינם שמירה על תיעוד ומסמוך?

גלית יעקובוב: איגור יתייחס.

איגור דוסקלוביץ: לא, זה תקנים שהם למעשה מבוססים על, בעיקר מדובר בתקנים שדנים בחומרים כימיים או תקנים שדנים בפלסטיק נניח למזון.

איגור דוסקלוביץ: רוב הדרישות שבתקנים זה למעשה התאמה לרגולציה, לדירקטיבות או לתקנות אירופיות ולחלופה גם לאמריקאיות.

איתי עצמון: אוקיי.

איתי עצמון: מה שלא כל כך מחודד כאן זה היחס בין ההוראות האלה כי ברירת המחדל היא בעצם להגיש תעודת בדיקה של ILAC וכאן זה בעצם חלופה?

איתי עצמון: חלופה פרטנית או שיהיו הוראות או הנחיות כלליות לגבי התקנים שעניינם מסמוך ותיעוד?

איגור דוסקלוביץ: הוראות פרטניות, יהיו הוראות פרטניות מול כל תקן.

איתי עצמון: הוראות פרטניות לכל יבואן או איזושהי הוראה כללית?

איגור דוסקלוביץ: לא, לא, כללי לתקן, לא ליבואן, פר תקן.

איתי עצמון: אז זה לא כתוב.

איתי עצמון: אם כך, זה בעצם שהממונה אמור לקבוע בהנחיות או בהוראות שלו אפשרות לצרף מסמך חלופי לתעודת הבדיקה באותם מקרים, אם אני מבין נכון.

גלית יעקובוב: נכון.

מיכאל ביטון: מקובל?

מיכאל ביטון: רז אתה לא תשנה לנו את החוק עכשיו.

מיכאל ביטון: אל תעשה מחטפים של הרגע האחרון.

רז הילמן: חלילה וחס.

מיכאל ביטון: אז הערה רק כפי שהוסכם במשרדי הממשלה, לא הצעות לתיקון.

רז הילמן: רז הילמן מלשכת המסחר, באמת זאת בקשה שלנו הסעיף הזה.

רז הילמן: פשוט הנוסח של ההסמכה לממונה על התקינה הוא לדעתי קצת מצומצם.

רז הילמן: בעצם מאפשרים לו את זה רק בתקנים שעניינם מסמוך ותיעוד ואני חושש שתהיה סיטואציה שיהיה תקן שיהיה קשה לשייך אותו לקטגוריה הזו של מסמוך ותיעוד ולכן מה שחשבתי שנכון לייצר הגדרה שהיא קצת יותר רחבה.

רז הילמן: למשל תקן 2302 שהוא התקן שבעניינו בהתחלה פניתי, זה תקן שעוסק גם בסימון ואריזה ותוויי, אני פשוט חושש מסיטואציה שבדיעבד יגידו שהנוסח לא יכול להתייחס לתקנים מהסוג הזה.

רז הילמן: לכן אני מציע שקצת נרחיב את ההגדרה, זה בסך הכל ממילא רק סמכות לממונה לקבוע דברים.

רז הילמן: אז כשזאת סמכות לממונה, יכולה להיות סמכות רחבה יותר.

איתי עצמון: לא כל כך ברור לנו מה הרחבת.

גלית יעקובוב: אין לנו התנגדות להכניס את המילה "סימון".

איתי עצמון: איפה?

גלית יעקובוב: "תקנים שעניינם סימון, מסמוך.

גלית יעקובוב: "

מיכאל ביטון: זה עוזר לך המילה הזאת?

רז הילמן: אני מציע שעניינם, השאלה אם זה - - -

גלית יעקובוב: מסמוך ותיעוד זה הינו הך.

רז הילמן: בסדר גמור.

מיכאל ביטון: סגור.

מיכאל ביטון: גמרנו 107?

איתי עצמון: רגע, אני רק רוצה לחדד.

איתי עצמון: מדובר על סימון באיזו מסגרת?

איתי עצמון: בתהליך הייצור?

איגור דוסקלוביץ: את הסימון הזה אפשר להשלים אותו.

איגור דוסקלוביץ: אם עוד פעם מדברים על אותו תקן 2302 למעשה סימון הוא תואם את הרכב החומר שהוא מסומן ואזהרות בהתאם להרכב החומר.

איגור דוסקלוביץ: בנוסף גם הסימון הזה בישראל כמו בכל המדינות הוא למעשה צריך להיות בשפה העברית.

איתי עצמון: אנחנו נקבל ממשרד הכלכלה איזושהי הגדרה יותר מדויקת לתקנים האלה ככל שיהיה צורך כדי שזה יהיה ברור.

איתי עצמון: כתוב כרגע משהו שאני לא בטוח שהוא כל כך ברור.

מיכאל ביטון: לכם זה ברור מה זה סימון?

מיכאל ביטון: היועצת המשפטית?

גלית יעקובוב: כן.

מיכאל ביטון: בסדר, תשים את המילה סימון.

איתי עצמון: אוקיי.

איתי עצמון: אז אנחנו נחדד את ההגדרה.

איתי עצמון: ויש כאן סעיף קטן (ד) שקבעתם הגדרה לתקינה זרה ולדעתי הוא מיותר.

גלית יעקובוב: נכון כאן הוא מיותר, אנחנו נתייחס אליו בהמשך.

איתי עצמון: אני חושב שיש לנו עוד תיקון לעניין הבקשה של נציגי הממשלה לעניין הסעיף שנוגע לוועדת החריגים.

איתי עצמון: אתם ביקשתם שם להסיר הוראה שהוסכם עליה בוועדה לעניין הצו שהשר רשאי לתת בהתקיים חשש מידי לפגיעה באינטרסים שונים ללא המלצת ועדת החריגים והוועדה החליטה בדיון הקודם לקבוע שהשר יוכל לעשות את זה לרבות על סמך הודעה מאת מעבדה מוכרת.

גלית יעקובוב: נכון.

גלית יעקובוב: אין לנו התנגדות לזה, רק שאנחנו חושבים שהמעבדה המוכרת היא לא שונה למשל מגופים אחרים שהם בעלי עניין בתחום הזה.

גלית יעקובוב: כמו למשל קיבלנו פנייה מ-"שלום הילד" ולכן אנחנו רוצים לשנות את זה – "על אף האמור בסעיף זה רשאי השר לרבות על סמך פנייה שהתקבלה מהציבור לפנות לוועדה.

גלית יעקובוב: " זאת אומרת, הפניות יהיו לשרה של כל מי שרוצה לפנות והיא זאת שתפנה לוועדה.

מיכאל ביטון: מקובל?

מיכאל ביטון: אחלה.

איתי עצמון: אוקיי בסדר, אז למעשה ניתן להצביע על סעיף 107 שעניינו "תיקון פקודה היבוא והיצוא עם כל התיקונים שעכשיו דיברנו עליהם.

מיכאל ביטון: כן.

מיכאל ביטון: אדוני תציג את עצמך.

אייל פרובלר: אייל פרובלר, יועץ משפטי, התאחדות התעשיינים.

אייל פרובלר: בקשר לסעיף הקודם, חצי שנה אדוני, חצי שנה שהיא לא מספיקה בהקשר הזה.

אייל פרובלר: אני מזכיר לך שההחלטה הקודמת הייתה שנה בקבוצה אחת ושנה בקבוצה שתיים, ונקודה.

אייל פרובלר: אפילו לא דובר על שלוש.

אייל פרובלר: אתם מורידים את זה עכשיו לחצי שנה בלבד.

אייל פרובלר: מבחינתנו, עוד פעם, אנחנו כבר דיברנו והתעשיינים היו והסבירו את המצוקות.

אייל פרובלר: חצי שנה לא מספיקה לנו.

מיכאל ביטון: אני שמעתי את ההערה הזאת ואם השרה תמצא לנכון ותשכנעו אותה שזה יימשך לשנה ושנתיים, תנהלו איתה דיאלוג, אני חושב ששרת הכלכלה אמורה לדאוג גם לתעשיינים.

אייל פרובלר: בוודאי, היא גם דואגת לתעשייה ואנחנו מבקשים בהקשר הזה במקום שנתיים, שנה בקבוצה אחת - - -

מיכאל ביטון: היא תשב אתכם ותקשיב לכם ואם תשכנעו זה יהיה שנה, אולי זה יהיה שנתיים.

מיכאל ביטון: אבל תשבו איתה ותציגו את מה שהצגתם פה במהלך הדיונים.

אייל פרובלר: אדוני, אבל אני חושב שפשרה במקום שנתיים, שנה זו פשרה יפה בהקשר הזה.

מיכאל ביטון: כן, אבל אנחנו ממשלה וכנסת והשרה ביקשה בקשה והיא מידתית ואנחנו מכבדים אותה.

מיכאל ביטון: זה לא לשביעות רצונכם אבל זאת ההחלטה.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

איתי עצמון: הוועדה תצביע על סעיף 107 – תיקון פקודת היבוא והיצוא.

מיכאל ביטון: מי בעד סעיף 107?

מיכאל ביטון: הצבעה סעיף 107 אושר ממשיכים.

איתי עצמון: הסעיף הבא הוא סעיף 108 להצעת חוק התוכנית הכלכלית שעניינו תיקון חוק התקנים.

איתי עצמון: גם כאן הוועדה השלימה את הדיון ואת התיקון לחוק למעט פיסקה 3 שעניינה "תיקון סעיף 9 לחוק התקנים".

איתי עצמון: כאן יש הרחבה שהוסכם עליה בדיון הקודם ונציגי הממשלה התבקשו להביא נוסח, אני מבקש שתקריאו את הנוסח.

מיכאל ביטון: בבקשה חבר'ה.

קריאה: איזה עמוד?

איתי עצמון: אין כאן עמודים בנוסח.

מיכאל ביטון: תגידו איזה סעיף זה.

איתי עצמון: סעיף 108.

גלית יעקובוב: "השר רשאי בצו להוסיף לתוספת הרביעית" - - -

איתי עצמון: רגע, רגע, רגע.

איתי עצמון: לא, לא, כל פסקה 5.

גלית יעקובוב: "הוראות פסקה (1) לא יחולו על ייבוא, ייצור, שימוש, תחזוקה או מכירה של מצרך כאמור באותה פסקה, אם הוא עומד בתקן בין-לאומי, על עדכוניו, שאומץ בתקן רשמי, במלואו או בחלקו למעט תקן המנוי בתוספת השלישית, או אם מתקיימים לגבי המצרך התנאים לפי סעיף קטן (ד) והתקן הרשמי החל על אותו מצרך מנוי בתוספת הרביעית (בחוק זה –תקינה זרה), , ומתקיימים לגבי המצרך כל אלה:

גלית יעקובוב: (2) לעניין מכשיר חשמלי - הוא תואם לרשת החשמל הנוהגת בישראל;"; (ב) הממונה על התקינה יפרסם ברשומות ובאתר האינטרנט של המשרד את רשימת התקנים הרשמיים החלים על מצרכים כאמור בפסקת משנה (א), ויעדכן את הרשימה, אם הדבר נדרש, לאחר כל הכרזה של תקן רשמי, לרבות שינוי, תיקון או החלפה של תקן רשמי כאמור; אין באי-פרסום כאמור כדי לפגוע בתוקפן של הוראות פסקת משנה (א); (ג) השר רשאי, בצו, להסיר תקנים מהתוספת השלישית ורשאי הוא, בכפוף להוראות סעיף 2יח לפקודת היבוא והיצוא, להוסיף, בצו, תקנים לתוספת השלישית; (ד) השר רשאי, בצו, להוסיף לתוספת הרביעית תקן רשמי שאינו מבוסס על תקן בין-לאומי ויש בעניינו אסדרה זרה ומתקיימים לגביו כל התנאים כמפורט להלן, ורשאי הוא לקבוע בצו כאמור כי תחול דרישה להצגת מסמכים לפי פקודת היבוא והיצוא או מסמכים נוספים כפי שיקבע לשם הוכחת העמידה באסדרה הזרה: (1) האסדרה הזרה חלה במדינות מפותחות עם שווקים משמעותיים ויש בה כדי לשמור על בריאותו של הציבור או בטיחותו או על איכות הסביבה;

איתי עצמון: האם תוכלי רק להזכיר בכמה מילים על מה מדובר, יש פה סעיף קטן (ד) שעוסק בתוספת הרביעית ובמה שנקרא תקנים מקוריים.

גלית יעקובוב: נכון.

גלית יעקובוב: כל התוספת שעסקנו בה עד כה שהיא התוספת השלישית, עוסקת בתקנים שמבוססים על תקינה זרה והיחס אל מולם ואיך הם כן יכולים ולא יכולים.

גלית יעקובוב: בדיון הקודם עלתה סוגיה של כל התקנים שאינם מבוססים על תקינה זרה שמוגדרים כתקנים מקוריים בשיח המקצועי המקובל ומה שסוכם לגבי התקנים האלה זה שכן תיערך איזושהי בחינה לבחינת רגולציות זרות שיכולות להיות רלוונטיות לגבי התקנים ככל שנדרש.

גלית יעקובוב: וכלל שימצאו כאלה ותמצא יכולת בדיקה של הממונה, תוכל השרה להכניס אותם לתוספת הרביעית ואפשר יהיה לייבא בהתבסס על אותה רגולציה זרה בכפוף להגשת אותם מסמכים שדיברנו עליהם קודם, ה-ILAC - - - הנוספים, אלא אם כן מצאנו איזשהו מסמך אחר שבאותה רגולציה דורשים ואז נוכל לדרוש גם פה.

איתי עצמון: וכשאת אומרת רגולציה זרה הכוונה היא לא לתקנים.

גלית יעקובוב: בדרך כלל זה לא, אם מוציאים כבר תקן אז עושים איזשהו משהו שמתייחס לאותו תקן, בדרך כלל זה כמה סעיפים ברגולציה רוחבית אבל זה יכול להיות מתייחס לזה, לאותה רגולציה, לרגולציה הרוחבית.

איתי עצמון: אז זה יכול להיות באופן עקרוני גם דירקטיבות או תקנות?

גלית יעקובוב: נכון.

גלית יעקובוב: דירקטיבות זה באירופה, יכול להיות שבמדינות אחרות זה נקרא אחרת, זה יכול להיות כל מיני.

איתי עצמון: והבדיקה, הרי סעיף 9 חל לא רק על ייבוא אלא גם על ייצור, שימוש, תחזוקה, הוא חל על שורה של פעולות.

גלית יעקובוב: כל הרפורמה שלנו שמתייחסת לעמידת המוצר היא הקלה בייבוא אבל גם מי שמייצר בישראל אם הוא רוצה לבקש להוכיח את עמידת המוצר בהתאם לאותה תקינה שהכנסנו, אז הוא יכול והוא רק צריך לעמוד באותן רגולציות.

מיכאל ביטון: אוקיי, אז הדבר הזה הוא חדש?

גלית יעקובוב: בישיבה האחרונה זה עלה פה בדיונים.

איתי עצמון: עלה אבל לא היה נוסח.

מיכאל ביטון: אבל סוכם באופן עקרוני?

גלית יעקובוב: התבקשנו להביא לזה פתרון אז הבאנו.

מיכאל ביטון: אז לדבר הזה ספציפית אני מאשר להעיר הערות, אם יש מישהו שרוצה להעיר הערה לנושא הזה.

מיכאל ביטון: נמשיך וגם אם תהיה הערה אחר כך אנחנו נקשיב לה.

קריאה: זה נושא רק שעלה עוד בדיונים הראשונים.

מיכאל ביטון: כן, בסדר, אבל לא היה נוסח אז בכל זאת נאפשר את ההערות.

איתי עצמון: רק לשם ההבהרה אני אגיד שבכל מקום שיש התייחסות לאורך התיקון לחוק התקנים למה שנקרא תקינה זרה, אז הכוונה היא גם בעצם לכל פסקה 5 כפי שהקראת אותה עכשיו.

איתי עצמון: כלומר, גם התקנים שזה תקן בינלאומי על עדכון אף שאומץ בתקן לרשמי וגם לתקן מקורי, כלומר תקן שיש בעניינו את אותה רגולציה זרה וזה עובד כחוט השני גם בסעיפי האכיפה, העונשין והעיצומים הכספיים.

גלית יעקובוב: נכון.

מיכאל ביטון: תודה.

מיכאל ביטון: אנחנו נצביע על זה, איזה סעיף זה?

איתי עצמון: הסעיף הזה הוא סעיף 108 תיקון חוק התקנים עם כל התוספות והתוספת השלישית.

מיכאל ביטון: מי בעד סעיף 108?

מיכאל ביטון: הצבעה סעיף 108 אושר ממשיכים.

איתי עצמון: הסעיף הבא הוא סעיף 109 להצעת חוק התוכנית הכלכלית, זה ממש לקראת הסוף בעמוד אחד לפני האחרון, שנוגע לכניסה לתוקף של התיקונים לפקודת היבוא והיצוא וחוק התקנים.

גלית יעקובוב: אני אקריא את כולו?

איתי עצמון: כן.

גלית יעקובוב: "(א) תחילתם של סעיפים 107 ו-108 ביום ב' בסיון התשפ"ב (1 ביוני 2022); שר הכלכלה והתעשייה באישור ועדת הכלכלה של הכנסת, רשאי, בצו, לדחות המועד האמור בתקופה אחת נוספת שלא תעלה על תשעה חודשים, אם שוכנע כי לא הושלמה ההיערכות הנדרשת לטובת הפעלת סמכויות האכיפה הנדרשות ליישום הוראות פקודת היבוא והיצוא וחוק התקנים כנוסחם לפי סעיפים 107 ו- 108 בחוק זה.

גלית יעקובוב: (ב) על אף האמור בסעיף קטן (א), תחילתם של סעיפים 107(1)(א), 107(7), 107(14) 108(2), 108(3)(א)(1), 108(3)(א)(6), 108(3)(א)(7), 108(4) ביום פרסומו של חוק זה.

גלית יעקובוב: "

איתי עצמון: כלומר ביום פרסומו של חוק התוכנית הכלכלית.

גלית יעקובוב: נכון.

גלית יעקובוב: אני מזכירה שעשינו הבחנה בין הרפורמה שנכנסת בעוד כמה חודשים לבין כל התיקונים שאנחנו צריכים להכניס אותם כבר עכשיו גם כדי לאפשר את ההתקדמות של הרפורמה.

איתי עצמון: ואתם כמובן ערוכים ליישם אותם.

גלית יעקובוב: כן, כן.

מיכאל ביטון: אפשר להצביע.

מיכאל ביטון: איזה סעיף?

איתי עצמון: 109.

מיכאל ביטון: מי בעד סעיף 109?

מיכאל ביטון: הצבעה סעיף 109 אושר גמרנו את ההצבעות?

איתי עצמון: לא, לא, הסעיף הבא - - -

מיכאל ביטון: רגע שנייה, נעשה הפסקה.

מיכאל ביטון: שרת הכלכלה צריכה לצאת צפונה וביקשה לומר כמה מילים.

מיכאל ביטון: בבקשה השרה.

אורנה ברביבאי: יושב ראש הוועדה, חברי כנסת, נוכחים, גם בזום, אני הגעתי לכאן משום שאני חושבת שזאת ועדה מאוד מאוד חשובה על כל ההשפעות וההשלכות שיש להחלטות שקיבלתם כאן לאורך כל הוועדה בשבועות האחרונים ואני רוצה להודות לך יושב ראש הוועדה.

אורנה ברביבאי: אני חושבת שהאופן שבו נרתמת להוביל את הנושא, מי שמבין את המשמעות לאזרח בקצה, מבין שיש פה השפעה בהקשר של סדר היום בחברה הישראלית.

אורנה ברביבאי: העובדה שאנחנו מאפשרים ליותר מוצרים להגיע לארץ, גם בהקשרים של כמות, גם בהקשרים של גיוון, גם בהקשרים של איכות ובוודאי גם ההשלכה וההשפעה שיש לזה על המחיר בבוא העת.

אורנה ברביבאי: אנחנו נראה את זה בכל היבט.

אורנה ברביבאי: אני חושבת שהתעשייה המקומית הבינה בסופו של דבר את המשמעות של פתיחת חסמים כדי לא להקשות רק כדי לייצר עדיפות לתעשייה המקומית.

אורנה ברביבאי: אבל זה לא אומר שאנחנו לא מסתכלים בכובד ראש על התעשייה המקומית.

אורנה ברביבאי: יש לנו עניין שהתעשייה בישראל תשגשג, תצמח, ואנחנו נבטיח כמשרד הכלכלה שלצד זה שאנחנו משפרים את היבוא ומורידים חסמים, לצד זאת אנחנו גם תומכים בתעשייה וכמו בכל משק שבו התחרות תופסת יותר מקום או מאפשרת ליותר אנשים לעסוק באותו תחום, כולם ייהנו מזה.

אורנה ברביבאי: אני רוצה להגיד שהנרטיב כל הדרך היה להסתכל על הרפורמה הזאת דרך העיניים של טובת הציבור.

אורנה ברביבאי: אז אם דיברתי על גיוון ודיברתי על איכות, ודיברתי על מחיר, הדבר המוביל היה בטיחות.

אורנה ברביבאי: וכשאיגור יושב פה כמומחה מספר 1 ברגולציה ובתוכן, ובמקצועיות, ועובר פריט-פריט, ענף-ענף, ואומר זה כן וזה לא, מבחינתי הוא הגורם הקובע הבלעדי.

אורנה ברביבאי: וכל השיח סביב את מה לאשר ואת מה לא נעשה בהתאם לאמירה הזאת וכך אני ממשיכה לראות את זה.

אורנה ברביבאי: ההחלטה היא שעד דצמבר, סוף השנה 2021, נעבור במשרד הכלכלה על כל המערכים, על כל הפריטים, יינתן לזה האישור בקצב שניתן ומי שרואה את קצב ההתקדמות נפעם גם ממהירות העניין וגם מהאופן שבו אנחנו מתייחסים ברצינות למה לא נכון להחריג מה שלא נדרש.

אורנה ברביבאי: לקראת יוני אנחנו נצא כבר בפועל למימוש של התוכנית, היה לי מאוד חשוב לראות שכל נושא הפיקוח לצד המעבר ממשלוח להצהרה, ולצד המעבר של פריטים אחרים לנוהל של תקן אירופאי, ימומש בתהליך כזה שבו בשווקים ובכל היבט שהוא, תהיה אחריות לפיקוח ממשית, שגם אותה איגור ינהל ולהבנתי כלל הפרמטרים וגם ההצבעות שלכם עכשיו ובכלל נותנים לנו מערכת איזונים טובה בין מה שרצתה הממשלה לבין מה שהכנסת כמחוקק באופן שבו הוא מממש את האחריות שלו כלפי האזרחים בא לידי ביטוי.

אורנה ברביבאי: ואני לא מקלה בזה ראש, אני חושבת שיש סיבה להעריך מאוד.

אורנה ברביבאי: אני רוצה להודות לכל מי שלקח חלק, למשרד האוצר, כמובן לכל העוסקים במלאכה, משרד הכלכלה, גלית יקרה בכל ההיבט המשפטי והתפלפלות, שחר שלנו שהיה פה בן בית, כל חברי הכנסת, ודאי חבריי ליש עתיד, גם בועז וגם רון שעזרתם לחלץ פקקים במקום הנדרש ובכלל לכל מי שהאמין בדבר הזה.

אורנה ברביבאי: אני אומרת לתעשייה, תלכו עם זה בנפש חפצה, לתעשייה המקומית.

אורנה ברביבאי: אנחנו לא באו לפגוע, אנחנו באנו לאפשר וליצור מציאות טובה יותר לאזרחים במדינה, עם פחות רגולציה ובעיקר עם הבנה שאפשר לעשות את הדברים אחרת מבלי לפגוע, להיפך, מתוך חיזוק הכלכלה הישראלית.

אורנה ברביבאי: תודה רבה.

מיכאל ביטון: תודה לשרה, אנחנו רוצים להגיד לך שחוק הוא דבר טוב רק אם הוא מיושם ולא מונח על המדף.

מיכאל ביטון: אז המבחן הוא היישום וכל מה שנדרש לעשות כהיערכות ליישום החוק, הדאגה הכי גדולה הייתה שכשפותחים את השוק לייבוא בהצהרה ולא תהיה בקרה על מוצרים מזויפים או מסוכנים, מערך הפיקוח והבקרה הוא דרמטי ובדיון מקדים היית פה ואמרת שאת נערכת ונחושה ואנחנו כוועדה גם נרצה לדעת בהמשך איפה הדברים עומדים.

מיכאל ביטון: מאחלים למשרד בהצלחה, תודה רבה.

אורנה ברביבאי: תודה רבה, תודה מיכאל.

מיכאל ביטון: דניאלה זלוטניק סגנית היועצת המשפטית, המועצה הלאומית לשלום הילד, בבקשה.

מיכאל ביטון: בזום.

דניאלה זלוטניק: תודה רבה.

דניאלה זלוטניק: אני כמובן מאוד מברכת את השינויים שנעשו גם ביחס למה שנאמר על האפשרות של הציבור לפנות לוועדת החריגים, אני מקווה שזה באמת משהו שיצא לפועל ויאפשר את זה.

דניאלה זלוטניק: אני כן חושבת שמאוד מאוד חשוב להכניס את האלמנט של הדיווח לוועדת הכלכלה על הפעולות של הכוח והאכיפה שמתוכננות ויבוצעו, בפרט בכל מה שקשור למוצרי פעוטות וילדים שאנחנו יודעים שחשובים לכולנו.

דניאלה זלוטניק: אז זאת אחת העמדות שלנו.

מיכאל ביטון: אנחנו נציג את מועדי הדיווח והבקרה של ועדת הכלכלה על כל רפורמת היבוא במהלך הדיון הזה.

מיכאל ביטון: תודה דניאלה.

מיכאל ביטון: דליה ירום, מנהלת אגף התקינה, מכון התקנים והמנכ"ל.

מיכאל ביטון: רגע, בואי ניתן למנכ"ל דליה ואחרי זה אם יש לך מה להוסיף.

מיכאל ביטון: מנכ"ל מכון התקנים, בבקשה.

גלעד גולוב: שלום רב, לגבי סעיף 108 אני רוצה לבוא ולציין.

מיכאל ביטון: חכה רגע גלעד.

מיכאל ביטון: חכה שנייה.

מיכאל ביטון: בבקשה אדוני.

מיכאל ביטון: אל תדברו, אני אוציא אתכם חברים, פעם אחרונה שאני פונה אל שניכם, אם אני אשמע דיבורים אני מוציא אתכם.

גלעד גולוב: לגבי סעיף 108 אני רוצה לבוא ולציין, יש הליך תקינה מסודר במדינת ישראל, הוא מבוצע עם בעלי העניין, עם נציגי הממשלה.

גלעד גולוב: מתקבלת תקינה ובסעיף 108 מתאפשר למעשה לשרה בלי פיקוח פרלמנטרי, בלי ועדה ציבורית, בלי פרוטוקולים שנחשפים, לאמץ אסדרה זרה.

גלעד גולוב: עכשיו, אסדרה זרה זה אפילו תקנות.

גלעד גולוב: אז יכול להיווצר מצב שמחר יהיו תקנות בטורקיה לדודים והשרה תחליט שהם שווי ערך לתקינה הישראלית ודודים יגיעו מטורקיה.

גלעד גולוב: ואנחנו יודעים באיזו מערכת של לחצים של יבואנים שרוצים לייבא מוצרים מסוימים מפעילים על המערכת הפוליטית.

מיכאל ביטון: חכה רגע גלעד, גלעד.

מיכאל ביטון: חכה שנייה.

מיכאל ביטון: אימוץ התקנות העתידיות או תקנים הוא רק לתקן האירופאי בנוסח של החוק?

איגור דוסקלוביץ: לתקן מקורי.

מיכאל ביטון: לא, אבל מה המגבלות?

מיכאל ביטון: מאיזה מדינות מאמצים תקנים?

מיכאל ביטון: מדינות מפותחות?

איגור דוסקלוביץ: בהתאם להגדרת החוק תקן בינלאומי או ממדינות מפותחות שיש איתן סחר במדינת ישראל.

מיכאל ביטון: אוקיי, תמשיך גלעד.

גלעד גולוב: ואני מזכיר למי ששוכח שטורקיה וגם מקסיקו הן חברות ב-OECD ונחשבות למדינות מפותחות ויש לנו סחר איתן, וכך ייווצר מצב שהשרה לבדה בלי מערכת של ביקורת ציבורית, בלי ועדות, בלי פיקוח פרלמנטרי, יכולה לאשר תקנות שמאפשרות ייבוא דודים מטורקיה בטענה שזה שווה ערך לתקני הישראלי - - -

אביר קארה: נו טוב מאוד, חבל שזה לא קרה לפני.

מיכאל ביטון: אבל גלעד צווי היבוא בכללותם ללא תקנה פרלמנטרית, זה כבר שנים.

גלעד גולוב: שנייה, עוד פעם, אבל אנחנו כרגע ביצענו תהליך מסודר של חקיקה בוועדה והיו דיונים לגבי מוצרים.

מיכאל ביטון: אבל הסעיף הזה היה ידוע לך.

מיכאל ביטון: למה לא קיבלנו ממך את ההערה הזאת בכתב?

גלעד גולוב: לא, לא, הסעיף הזה הוא סעיף חדש שהוכנס רק בנוסח האחרון ולא היה קיים קודם.

מיכאל ביטון: אבל הנוסח האחרון היה בפנים יומיים.

מיכאל ביטון: למה אני צריך, למה לא שלחת לי משהו בכתב על הדבר הזה?

גלעד גולוב: עוד פעם, סעיף 108(ד) הובא לידיעתי היום.

גלעד גולוב: צר לי, אנחנו לא קיבלנו את הנוסח קודם, זה לא היה בנוסחים הקודמים וזה חדש לחלוטין.

מיכאל ביטון: בסדר גלעד, האם אנחנו יכולים בינתיים לכתוב שם תקינה אירופאית?

אביר קארה: לא, לא, לא, מה פתאום, מה פתאום.

מיכאל ביטון: מדינות בתקינה אירופאית ומדינות מוכרות כמו שעשינו בדברים אחרים.

אביר קארה: בשום פנים ואופן, בשום פנים ואופן.

אביר קארה: יש מדינות מוכרות.

מיכאל ביטון: לא, מוכרות, אירופאיות ומוכרות.

אביר קארה: אין סיכוי לעשות את זה, זה מסוכן מאוד.

אביר קארה: זה להרוס את הרפורמה.

מיכאל ביטון: קארה, חכה רגע קארה.

מיכאל ביטון: במקום אחר בחקיקה קבענו שהסטנדרט יכול להיות מדינות האיחוד האירופי ומדינות מוכרות.

מיכאל ביטון: לא יכולים לשים את זה פה?

גלית יעקובוב: אנחנו ברפורמה עד כה השתמשנו במונח "התקן הזר שעליו מבוסס התקן הרשמי הישראלי" שגם זה, זה לא תמיד אירופי.

גלית יעקובוב: זה הרבה פעמים אירופי, אבל לפעמים זה אמריקאי, אוסטרלי וכו' שגם מכון התקנים - - -

מיכאל ביטון: אז זה המוכרות.

מיכאל ביטון: רגע, אבל אמריקה היא במכורות, יש רשימת מדינות מוכרות שנרשמה בחוק הזה.

גלית יעקובוב: נכון, לכן רשמנו בנוסח של הסעיף שזה מדינות עם מה שנקרא שווקים מפותחים ולא סתם כל מדינה.

מיכאל ביטון: אבל אם היה בחוק הזה כבר במקום אחר את המושג אירופה ומוכרות, יש אותו, הוא לא בפרק שלכם.

הראל שליסל: לא, אבל יו"ר הוועדה, יש הבדל.

הראל שליסל: זה נכון שהרפורמה הזאת היא רוחבית והרבה מאוד דברים דומים, אבל יש בסוף איזשהו הבדל בין תמרוקים לתקינה, זה לא בדיוק אותו דבר.

הראל שליסל: החוק בנוי קצת אחרת, כתוב קצת אחרת.

הראל שליסל: קשה להשליך בצורה ישירה - - -

מיכאל ביטון: אבל אמרתם שמהות מהפכת היבוא זה להיצמד לאירופה.

מיכאל ביטון: אז באו ושאלו, אמריקה לא דומה לאירופה.

אביר קארה: לא, אבל הן מדינות מוכרות.

מיכאל ביטון: הכנסנו מדינות מוכרות, אז מה הבעיה שזה יופיע?

הראל שליסל: רגע אני אסביר.

הראל שליסל: יכול להסביר את זה הממונה על התקינה יותר טוב ממני.

הראל שליסל: בתקינה יש תקנים שמבוססים דווקא לא על תקנים אירופאים במצב הקיים היום ולכן, לבוא ולהגיד רק אירופה, אתה עלול לבוא מברך ולצאת מקלל.

מיכאל ביטון: איגור, יש תקנים שמבוססים על מדינה שהיא לא אירופאית והיא לא מהמוכרות בישראל?

מיכאל ביטון: אז למה אנחנו לא יכולים להמשיך עם הקו הזה?

מיכאל ביטון: וגם המושג הזה קיים בחוק שלנו.

איגור דוסקלוביץ: אגב, גם אמירה של תקן טורקי או מטורקיה לדעתי מיותרת, אני אגיד לכם למה.

איגור דוסקלוביץ: כי לפי עשור וחצי או שני עשורים טורקים ניסו להיכנס לאיחוד האירופי והם למעשה במסגרת הזו אימצו את הרגולציה האירופאית וגם התקינה האירופאית.

יבגני סובה: לא, אפשר רגע לשאול משהו?

מיכאל ביטון: כן יבגני.

יבגני סובה: החשש הוא מהיעדר פיקוח פרלמנטרי או מהמוצרים הטורקים?

יבגני סובה: אני לא הבנתי, בטורקיה פה משתמשים ככלי בעניין הזה?

מיכאל ביטון: בואו נשמע אותם, השאלה שלו טובה.

אביר קארה: הז'קט שלך מטורקיה?

יבגני סובה: כמו ששמענו פה, טורקיה, יש סחר עם המדינה הזאת וזאת מדינה מפותחת.

מיכאל ביטון: קארה, אנחנו מנהלים דיון ענייני ואל תפריע.

מיכאל ביטון: אנחנו פה שומעים הערה וההתייחסות היא רצינית, הן לא הערות ציניות.

מיכאל ביטון: גלעד בבקשה תשיב לחבר הכנסת.

גלעד גולוב: אנחנו חושבים שחייב להיות פיקוח, שלא יכול להיות שבהחלטה שמבוצעת על ידי השרה בלבד, בלי פרוטוקולים מסודרים, בלי חשיפה ציבורית, בלי לשמוע את בעלי העניין שעלולים להיפגע מההחלטה, תתקבל החלטה שיכולה להיות מכרעת בנקודה הזאת.

גלעד גולוב: ולכן הפורמט הזה של בהחלטה של שרה לדעתנו הוא לא סביר.

גלעד גולוב: אם זה יהיה תחת פיקוח פרלמנטרי או במנגנון אחר של ועדה ציבורית - - -

קריאה: לא עושים פיקוח כזה על תקן, זה לא סביר.

מיכאל ביטון: חברים, דממה באולם.

מיכאל ביטון: גלעד, אתה סיימת את הערותיך?

גלעד גולוב: כן תודה.

מיכאל ביטון: יופי.

אייל פרובלר: אפשר לחדד אדוני?

אייל פרובלר: לחדד את מה שגלעד אומר.

מיכאל ביטון: לחדד, אני גם עיפרון לא מחודד אני כותב בו.

אייל פרובלר: לחדד כדי שנבין מה הוא אומר.

מיכאל ביטון: אני הבנתי מה הוא אומר.

מיכאל ביטון: אם לא הייתי מבין מה הוא אומר הייתי דוחה את הערתו.

אייל פרובלר: העניין הוא רק שעוקפים את ועדות התקינה במכון התקנים.

מיכאל ביטון: אני הבנתי מה הוא אומר ולכן אפשרתי דיון על הסעיף הזה.

יבגני סובה: לא, אבל נאמרה פה אמירה חשובה.

יבגני סובה: לפני 20 שנה כשטורקיה ניסתה - - -

מיכאל ביטון: רגע יבגני, יבגני, תלך איתי.

מיכאל ביטון: תלך איתי.

מיכאל ביטון: הסעיף הזה גלעד הוא הוצבע ואושר, אנחנו נקיים רביזיה ביום שני לחוק הזה.

אביר קארה: נלמד עליו.

מיכאל ביטון: אתה אל תפריע לנו ואחרי זה אני אשיב לך על השאלה הזאת.

מיכאל ביטון: שם אנחנו נדון, אם יהיה מקובל על ידי המשרדים ובחינה שייכתב איחוד אירופי ומדינות מוכרות, זה מה שיופיע בסעיף.

רון כץ: אדוני היו"ר, אני רוצה רק להוסיף משהו אחד קטן.

רון כץ: קודם כל, לגבי הפיקוח, כל תקנה, גם היום השרה מחליטה לגבי הצווים גם היום, אנחנו לא מחדשים פה משהו חדש.

רון כץ: דבר שני, השרה ומשרד הכלכלה מתנגדים לפתוח את הנושא הזה כי החוק מוסכם, התקדמנו איתו ואין טעם לחזור אחורה, זה לא נותן לנו כלום.

מיכאל ביטון: כן אבל רון החוק, צריך שתהיה בו הלימה.

מיכאל ביטון: וברוח החוק הזה דיברה על אירופה כהתבוננות לתקנים של אירופה, אחרי זה אמרו זה לא מספיק כי אמריקה לא פחות טובה, אז המציאו מושג "מוכרות" ואמרנו סבבה.

מיכאל ביטון: ויש רשימת מדינות מוכרות שהן איכותיות וטובות, לכן אין לנו בעיה להיצמד אליהן.

מיכאל ביטון: פה בסעיף הזה אמרו מדינה זרה, או מדינה אחרת, זה פותח את זה למשהו רכב יותר.

מיכאל ביטון: נדון, אם נחליט לא נקבל את הרביזיה ונמשיך.

רון כץ: זה בדיוק שיקול הדעת של השרה בכל מקרה.

מיכאל ביטון: לא, לא הייתה החלטה בוועדה הזאת שניתן להביא תקן מכל מדינה בעולם.

מיכאל ביטון: לא הייתה החלטה כזאת.

רון כץ: לא, אין בעיה, מדינה מוכרת.

מיכאל ביטון: אז הם לא רוצים בינתיים לכתוב "מוכרות".

רון כץ: מי לא רוצה אבל?

מיכאל ביטון: כי לא כתוב את זה בחוק בינתיים.

רון כץ: אני מבין, אבל מי לא רוצה?

מיכאל ביטון: לא, הם לא רוצים, הם רוצים לבחון.

מיכאל ביטון: אנחנו עד יום שני, בהסתייגות נכריע את הסעיף הזה.

מיכאל ביטון: כן, היועצת המשפטית.

גלית יעקובוב: אני רק אציין שבחוק התקנים היום כשיש התייחסות לתקינה זרה אז מדברים על תקינה זרה כתקינה במדינות המפותחות, זה הנוסח המקובל בחוק התקנים.

גלית יעקובוב: אנחנו לא אומרים אירופה והמדינות המפותחות, אנחנו אומרים המדינות המפותחות, זה נוסח שיש אותו כבר בחוק ואז זה מדבר באותו שיח.

מיכאל ביטון: יש טעם לדבריך ויש לנו זמן עד יום שני לטפל בפרט הקטן הזה.

מיכאל ביטון: ואם זה מה שתרצו, זה מה שיהיה בחוק.

מיכאל ביטון: אבל עד אז תקשיבו לקולות, למכון התקנים, תנהלו איתו שיח ותראו אם תרצו לשנות מילה פה או מילה שם.

איתי עצמון: רציתי להוסיף שתי נקודות.

איתי עצמון: הנקודה הראשונה היא באמת מה שאמרה כאן גלית לגבי מדינות מפותחות עם שווקים משמעותיים שאכן זו התיבה שקבועה היום בחוק התקנים ואנחנו בכל זאת משתדלים להיצמד, כשאנחנו מתקנים חוק, למונחים שקיימים באותו חוק ולפרשנות שלהם, זה דבר אחד.

איתי עצמון: דבר שני, על אף שאני מאוד בעד פיקוח פרלמנטרי ככלל כמובן, ההחלטה של השרה כאן היא לא באיזה החלטה מנהלית, צריך לזכור, בניגוד למה שהוצג כאן מדובר בחקיקת משנה שעוברת את כל ההליכים המקובלים בממשלה של שיתוף ציבור, כמו כל חקיקת משנה.

איתי עצמון: אז צריך יהיה לבחון אם כן אישור ועדה או לא אישור ועדה.

מיכאל ביטון: אז תהיה בקרה על חקיקת המשנה שהשרה מביאה וזו המידתיות שדאגתה שזו סמכות מוחלטת של השרה לאמץ תקן בלי שום בקרה, אז דרך חקיקת משנה תהיה בקרה על ההחלטה שלה.

מיכאל ביטון: אבל בכל מקרה הסעיף הזה יגיע לרביזיה ביום שני יחד עם כל החוק.

מיכאל ביטון: כן, מה עוד?

איתי עצמון: זה הסעיף הבא בחלק הזה.

קריאה: על הכל אתם עושים?

קריאה: או שמה אתה עושה ביום שני?

מיכאל ביטון: אני אסביר לך בפירוט, כן.

איתי עצמון: הסעיף הבא הוא סעיף 109(א) רבא שעניינו "הוראות מיוחדות לעניין קליטת עובדי מכון התקנים הישראלי בשירות המדינה".

איתי עצמון: זה עיקרון שעלה כאן והוסכם בדיונים הקודמים ונציגי הממשלה גיבשו נוסח.

מיכאל ביטון: חשוב לנו מאוד, תקריאו את הנוסח.

גלית יעקובוב: "109א.

גלית יעקובוב: (א) נציב שירות המדינה יציע לעובדים ותיקים של מכון התקנים הישראלי, להגיש מועמדות להתמנות לעובדי המדינה, למשרות פיקוח, שייעד לשם כך, לשם פיקוח ואכיפה של ההוראות לפי חוק התקנים ופקודת היבוא והיצוא כמשמעותם בפרק כג' להצעת חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2021 ו – 2022; להלן – משרות מפקחים), שהינן משרות תחיליות, בהתאם לצרכים המקצועיים של שירות המדינה; קבלת העובדים לפי סעיף זה תיעשה בתקופה שמיום פרסום משרות המפקחים ועד תום שבועיים מהיום האמור, ותהיה פטורה באופן חד פעמי מחובת מכרז לפי חוק שירות המדינה (מינויים), התשי"ט-1959, בתנאים שיקבע נציב שירות המדינה.

גלית יעקובוב: (ג) בסעיף זה – "עובד ותיק של מכון התקנים הישראלי" – עובד מכון התקנים, שמלאו לו ביום פרסום משרות מפקחים 40 שנים ולא התקיימו בו, במהלך שנת 2022, תנאי הזכאות לתשלום קצבת גישור הקבועים בהסכם הקיבוצי המיוחד בעניין עובדי מכון התקנים הישראלי מיום 21.11.2017.

גלית יעקובוב: "

איתי עצמון: מי מסביר את הסעיף?

מיכאל ביטון: נציג הממונה על השכר שעזר לנו לנסח את הפתרון הזה, תציג לנו אותו במילים פשוטות.

צחי ברקוביץ: בקצרה, בנסיבות המקרה הייחודיות של החוק הזה שבו גם מצד אחד המדינה נדרשת להגביר את האכיפה וגם יש תקנים שמוקצים לטובת העניין, וגם ספציפית במכון התקנים יש עובדים שככל הנראה יהיו להם כישורים שמתאימים לתפקיד, הסכימה הנציב באופן שהוא די חריג ולא מקובל, להחריג את קבוצת העובדים הספציפית שמוגדרת פה שזה עובדים מעל גיל 40 שאינם זכאים לגמלה לגשת למשרות שמוגדרות בחוק בפתור ממכרז.

צחי ברקוביץ: זאת אומרת שהם יוכלו לגשת בהליך מזורז בעדיפות על פני עובדי המשרד.

צחי ברקוביץ: סעיף קטן (ב) לחוק מציין שאם יש משרות שהן אינן תחיליות, אלא משרות טיפה בכירות יותר, אותם עובדים יוכלו לגשת אבל במכרז פנימי עם כלל עובדי המשרדים כדי לא לצור הפליה בינם לבין יתר עובדי המשרד.

צחי ברקוביץ: זה סעיף שהוסכם עם נציב שירות המדינה והוא גם על דעת ההסתדרות.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

מיכאל ביטון: אני ממש גאה בכם על המאמץ הזה, לנו חשוב שכמה שיותר עובדים ממכון התקנים ישובצו במערך הבקרה, הפיקוח ובתפקידים אחרים שתוקננו ומומנו ברפורמה הזאת.

מיכאל ביטון: כמובן לא כולם ישותפו וראיתי שמכון התקנים דאג באופן אנושי גם לוותיקים, גם לפנסיות גישור וגם נהג באחריות ברפורמה הזאת ולא בלם אותה על אף שיש לה השפעה עצומה על המציאות הכלכלית של מכון התקנים ואני ממש מעריך את המידתיות וההתגייסות של האוצר והממונה על השכר לפתרון שהוסכם כאן, תודה רבה.

מיכאל ביטון: אפשר להצביע עליו?

איתי עצמון: כן, זה סעיף 109(א).

מיכאל ביטון: מי בעד סעיף 109(א)?

מיכאל ביטון: הצבעה סעיף 109(א) אושר בואו נמשיך.

איתי עצמון: הנושא הבא בחלק הזה נוגע לדיווח לוועדת הכלכלה של הכנסת כפי שיושב ראש הוועדה ביקש מאתנו.

איתי עצמון: אנחנו גיבשנו סעיף שמטיל על שרת הכלכלה והתעשייה לדווח לוועדת הכלכלה לגבי הרפורמה.

איתי עצמון: אני אקרא את הנוסח שגובש ממש דקות לפני הישיבה ולכן גם לא הפצנו אותו מראש, אבל הוא תואם עם נציגי הממשלה.

איתי עצמון: "שר הכלכלה והתעשייה ידווח לוועדת הכלכלה של הכנסת עד יום ל' בניסן התשפ"ב, 1 במאי 2022, או אם נדחה מועד התחילה לפי סעיף 109 עד ה-1 בחודש שלפני מועד התחילה כאמור, על ההיערכות ליישום הוראות פקודת היבוא והיצוא וחוק התקנים כנוסחם לפי סעיפים 107 ו-108 בחוק זה, בסעיף זה התיקון לחוק ובכלל זה על ההיערכות להפעלת סמכויות הפיקוח והאכיפה נדרשות ליישום התיקון לחוק".

איתי עצמון: זה דיווח למעשה חד פעמי שאנחנו מבקשים כחודש לפני שהתיקון נכנס לתוקף, כרגע מועד התחילה שהוועדה אישרה הוא 1 ביוני 2022, אבל מכיוון שיש סמכות לשרה באישור הוועדה לדחות את מועד התחילה התייחסנו גם למצב שבו המועד נדחה.

איתי עצמון: הוועדה בעצם מבקשת לקבל דיווח על ההיערכות ליישום התיקון לרבות לעניין הפעלת סמכויות הפיקוח והאכיפה, שזו אחת העילות לדחייה, אם המערך הזה לא יעבוד כראוי במועד התחילה.

איתי עצמון: הסעיף הזה בעניין הזה: "שר הכלכלה והתעשייה ידווח לוועדת הכלכלה של הכנסת אחת לשנה, לא יאוחר מיום 1 ביולי למשך ארבע שנים על יישום התיקון לחוק ובכלל זה על כל אלה.

איתי עצמון: " זה בעצם הדיווח השוטף במשך ארבע שנים מעבר לדיווח החד הפעמי על נושאים שונים שהתיקון לחוק מתייחס אליהם.

איתי עצמון: משקל היבוא והיצוא בתוצר המקומי הגולמי בהתבסס בין היתר על נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.

איתי עצמון: פסקה 4 מסומנת להתראת הוועדה.

איתי עצמון: אנחנו חשבנו שנכון שהוועדה כן תקבל איזשהו דיווח לעניין ההתקדמות ביישום החוק בין היתר בהתייחס למה שהוצג כאן על בחינת התקנים, התהליך שנעשה כעת, התקנים שנכללים בתוספת השלישית.

איתי עצמון: כן ייצאו, לא ייצאו מהתוספת השלישית.

איתי עצמון: וחשבנו שנכון שהוועדה תקבל איזושהי תמונת מצב על ההתקדמות בנושא הזה ולכן אנחנו מציעים שהדיווח יכלול גם סקירה לעניין ההתקדמות ביישום התיקון לחוק לעניין בחינתם של תקנים רשמיים המבוססים על תקנים בינלאומיים במלואם ובחלקם וכן סקירת עדכונים שנערכו ככל שנערכו, או אם לא נערכו, בתוספת השלישית ובתוספת הרביעית לחוק התקנים.

איתי עצמון: והמרכיב האחרון הוא פעולות הפיקוח והאכיפה שנעשו לפי הוראות פקודת היבוא והיצוא וחוק התקנים ובכלל זה מספר העיצומים הכספיים שהוטלו.

איתי עצמון: כפי שאנחנו זוכרים יש בתיקון גם תיקונים לעניין העיצומים הכספיים, הגדלת הסכומים על היבואנים וכל היוצא בזה.

איתי עצמון: לכן אנחנו מבקשים שיהיה דיווח על מספר העיצומים שהוטלו שככל שיוטלו, סכומם ובשל אילו הפרות הם הוטלו.

איתי עצמון: בסעיף קטן (ג) אנחנו מבקשים להתייחס למצב שבו מועד התחילה של התיקון לחוק נדחה, כלומר הוא כבר לא 1 ביוני 2022, ובמקרה כזה מועד הדיווח הראשון יהיה עד תום שנה מיום התחילה או בכל שנה לאחר מכן עד תום תקופת הדיווח, כלומר עד תום אותן ארבע שנים.

מיכאל ביטון: תודה.

מיכאל ביטון: רחל גור, לובי 99.

רחל גור: תודה רבה יו"ר הוועדה ותודה על כל העבודה המסורה.

רחל גור: אנחנו מבקשים, אחד, שיהיה דיווח לגבי התאמת התקנים המקוריים לתקן הבינלאומי עד תום השנה הנוכחית.

מיכאל ביטון: התאמת התקנים לתקן הבינלאומי?

רחל גור: בדיוק.

רחל גור: זה השרה עכשיו התחייבה שהם יסיימו את - - - עד תום השנה הנוכחית, אז אנחנו מבקשים שבאמצע דצמבר אנחנו באמת נשמע איך זה מתקדם.

מיכאל ביטון: אתם יכולים לעמוד ביעד הזה?

קריאה: אנחנו מעדיפים לדווח לקראת תחילתה של הרפורמה, כי עד דצמבר אנחנו אמורים לגמור עם המיפוי ואז להכין את זה.

מיכאל ביטון: אני אגיד לך רחל מה החיסרון של ההצעה שלך.

מיכאל ביטון: יש לכולם אינטרס שבסוף כל התקנים יעברו התאמה, אבל ריצת אמוק לתקנים בלי בדיקה יסודית שאין בהם שום פגיעה בציבור זו גם סכנה.

מיכאל ביטון: אז אני רואה שיש רצון כזה ולוחות הזמנים ידועים והם יציגו בפנינו.

רחל גור: אני מבינה כבוד היו"ר אבל בואו נזכור שהם מחויבים לעשות את זה כבר ב-2016 אוקיי?

רחל גור: זה נושא שמכון התקנים וגם אנחנו ראינו פה - - -

מיכאל ביטון: אבל מה שלא השגת ב-2016 אולי תשיגי ב-2021.

רחל גור: אולי, אבל בואו גם נהיה פה עם יד על ההדק.

מיכאל ביטון: ומה שלא עבר ב-2016 עובר ב-2021.

מיכאל ביטון: אז עם האמון הזה שאכן התקדמנו היום אנחנו ניתן אמון שהעבודה נעשית אבל יש תקנות בקרה ואני אדאג לשאול על התאמת התקנים גם מעודי הדיווח הרגילים.

מיכאל ביטון: לא נכניס את זה לחוק אבל את תהיי פה אתנו ואנחנו נשאל את השאלות על התאמת התקנים.

רחל גור: אין ספק.

רחל גור: אנחנו ראינו גם עכשיו ניסיון מחטף נוסף של מכון התקנים.

רחל גור: בואו נזכור, חלק מהמטרות של החוק זה באמת לאכוף - - -

מיכאל ביטון: לא נכון, אני חולק עלייך.

מיכאל ביטון: מכון התקנים רצה שתהיה הלימה בשפה אם נצמדים לאירופה ומדינות מוכרות.

מיכאל ביטון: ועכשיו שם הייתה שפה של מדינות מפותחות או מדינות אחרות, את זה נבדוק.

אביר קארה: לא, הוא ניסה לעשות מחטף של הרגע האחרון.

מיכאל ביטון: זה לא היה, זה היה רצון להקפיד על אותו עניין אבל לא החלטנו, כן, אנחנו שמרנו את זה לרביזיה ביום שני ונדון בה, ויש מספיק זמן לבחון אם באמת זאת הערה מהותית ונכונה או שנשאיר את החוק כפי שהוא.

מיכאל ביטון: תודה רבה רחל.

מיכאל ביטון: אפשר להצביע?

איתי עצמון: כן, להצביע על סעיף הדיווח, אלא אם כן יש הערות?

מיכאל ביטון: מי בעד סעיף הדיווח?

מיכאל ביטון: הצבעה סעיף הדיווח אושר יש לנו עוד הצבעות?

איתי עצמון: בבקשה.

איתי עצמון: פרק היבוא כולל גם תיקונים לחוק מקורות אנרגיה ולפקודת הטלגרף האלחוטי.

איתי עצמון: הסעיפים האלה הם סעיפים 110 ו-111 חוק מקורות אנרגיה, ו-116 בפקודת הטלגרף האלחוטי.

איתי עצמון: אני מזכיר שלעניין חוק מקורות אנרגיה הוועדה דנה בכל הסעיפים האלה והובהר באותם דיונים שלעניין ועדת החריגים - - -

קריאה: רק להגיד תודה רבה, אנחנו יוצאים.

אביר קארה: האמת שצריך להגיד גם תודה רבה לכם.

מיכאל ביטון: שתי דקות של רעש ואז תצאו, אבל תודה רבה לכם.

מיכאל ביטון: לא תשמעו את התודות.

מיכאל ביטון: המשנה של המנכ"ל טוב לראות אותך ותודה רבה.

מיכאל ביטון: בואו נמשיך.

איתי עצמון: הנושא הראשון הוא תיקון חוק מקורות אנרגיה.

איתי עצמון: כפי שאמרתי הוועדה דנה לדעתי בשתי ישיבות בתיקון הזה, נשמעו לא מעט הערות ולכן נעשו איכונים שאתם רואים אותם בעקוב אחר שינויים על גבי הנוסח שפורסם.

איתי עצמון: אני מציע שאנחנו נקרא את התוספות שהיו ושהוספו לעומת הנוסח שהיה מונח בפני הוועדה בדיונים הקודמים.

איתי עצמון: לדעתי ההגדרה הראשונה שעניינה "דרישות חוקיות היבוא" לא הוקראה.

איתי עצמון: אני מציע שנקריא אותה.

הילה אורן שפיס: ""דרישות חוקיות היבוא האירופיות" - כללי האסדרה כמפורט להלן: ""דרישות חוקיות היבוא האירופיות" - כללי האסדרה כמפורט להלן: הנהוגים באיחוד האירופי לעניין דרישת נצילות אנרגטית;";

הילה אורן שפיס: תקנה של האיחוד האירופי הקובעת את תווית הדירוג האנרגטי שיש לצרף לו.

הילה אורן שפיס: (3) תקן של האיחוד האירופי הקובע את אופן הבדיקה של דרישת הנצילות האנרגטית;"

איתי עצמון: אוקיי.

איתי עצמון: ולעניין ועדת החריגים, ההגדרה כאן שונתה כי למעשה המשמעות או אופן הפעולה של ועדת החריגים שדנו בה לעניין פקודת היבוא והיצוא, אותה ועדה תפעל גם לעניין החוק הזה.

איתי עצמון: אנחנו תיכף נגיע לסעיף האופרטיבי שמכיל בשינויים את ההוראות מפקודת היבוא והיצוא לעניין חוק מקורות אנרגיה.

איתי עצמון: פסקה 2 ופסקה 3 גם צריך להקריא.

מיכאל ביטון: בבקשה.

הילה אורן שפיס: (2) בסעיף קטן 3ב –

הילה אורן שפיס: אחרי "שיקבע השר" יבוא "בכפוף להוראות סעיף 3ב1";

בסופה יבוא: ", אם חלה חובה לצרף תווית דירוג אנרגטית לגבי סוגי מכשירים חשמליים, כפי שייקבע.

בסופה יבוא: "

בסופה יבוא: (3) אחרי סעיף 3ב יבוא: "הצהרה לעניין מכשיר חשמלי במסלול האירופי" 3ב1.

בסופה יבוא: הוראות פרק זה יחולו על מכשירים חשמליים המפורטים בתוספת השלישית והרביעית שהשר לא קבע לגביהם דרישת נצילות אנרגטית לפי סעיף 3ב, ויחולו לעניין זה הוראות סעיף 3ד1.

בסופה יבוא: ";

איתי עצמון: תאמרי רק במשפט במה מדובר.

איתי עצמון: כאן בוועדה, אני אזכיר, עלה עניין התווית, תווית הדירוג האנרגטי שהיום לפי החוק למעשה מחויבים בה כל המכשירים החשמליים שיש לגביהם דרישת נצילות אנרגטית.

איתי עצמון: ככה על פניו לפי הנוסח של החוק היום, ואני מבין שנעשתה חשיבה בעניין ויש מוצרים יהיו חייבים וכאלו שלא.

הילה אורן שפיס: בדיוק.

הילה אורן שפיס: אז בהתאם לדרישות שחלות באירופה, ככל שהמוצר נדרש בצירוף תווית באירופה הוא יידרש בצירוף תווית גם בישראל, זו בעצם ההוראה.

איתי עצמון: אוקיי.

איתי עצמון: יש תוספות בסעיף 3ד1 "אישור על פי הצהרה של מכשיר חשמלי במסלול אירופי"?

הילה אורן שפיס: כן.

הילה אורן שפיס: אנחנו מבקשים למחוק בסעיף קטן (א)(2)(ב), זה נמצא בעמוד 3.

הילה אורן שפיס: למחוק את המשפט שמתחיל: "אם אין בידו מסמכים כמפורט בפסקה (א).

הילה אורן שפיס: " ואז מה שיישאר בסעיף קטן (ב) זה רק: "תעודת בדיקה מאת מעבדה מוסמכת שהסמיך גוף החבר בארגון ILAC.

הילה אורן שפיס: " המשמעות של זה בעצם היא שיש שלושה מסמכים שיבואן יוכל לצרף.

הילה אורן שפיס: המסמך הראשון זה Declaration of Conformity.

הילה אורן שפיס: המסמך השני זה ILAC והמסמך השלישי זה מסמך אחר שהשר יוכל לקבוע בתקנות ובעצם לכל אחד מהמסמכים האלה יש מעמד שווה כרגע.

איתי עצמון: רק בואו נשלים רגע את הסעיף.

איתי עצמון: יש כאן עוד פסקה שלפיה שרת האנרגיה יכולה לקבוע מסמך אחר בתקנות שיש בו כדי להוכיח את התאמת המוצר לכלל דרישות חוקיות היבוא האירופיות החלות על מכשיר בפוך להוראות סעיף 3ד2.

איתי עצמון: אז כאן מדובר בעצם על מסמך נוסף על אחד משלושת המסמכים שציינת?

איתי עצמון: זו דרישה נוספת?

איתי עצמון: זה נושא גם שעלה בדיונים הקודמים בוועדה.

הילה אורן שפיס: 3 הוא אמור להיות חלופי.

טלי ארפי: 3 זה מסמך חלופי שהשר יכול לקבוע.

איתי עצמון: לא, אבל זה כבר נמצא במה שעכשיו הקראנו בחלופה ב-(ג).

הילה אורן שפיס: 3 זה אכן מסמך נוסף, סליחה, אבל זה מסמך שהוא נעשה רק אם גם באירופה צריך אותו.

הילה אורן שפיס: דודי אתה רוצה להסביר?

דודי קופל: כן, אנחנו מדברים כאן על שיקול דעת של שרת האנרגיה להוסיף מסמך נוסף על המסמכים שמנויים כרגע בחוק.

דודי קופל: יותר מאוחר אנחנו נגיע לכך שמסמך כזה - - -

מיכאל ביטון: ממה נובעת הבקשה הזאת?

דודי קופל: הבקשה הזאת נובעת כדי לאשר שיקול דעת אם יתברר שבמקרים מסוימים יש צורך במסמך נוסף.

מיכאל ביטון: אבל לא אומרים ביהדות "אם כך – אין לדבר סוף".

מיכאל ביטון: זה כאילו להסמיך, לא יודעים מהו המסמך הנוסף וכמה קשה להשיג אותו וכמה זה ישפיע על אנשים.

דודי קופל: הדבר הזה יצטרך לעבור ואנחנו נגיע לזה יותר מאוחר, את הפרוצדורה של ועדת חריגים.

דודי קופל: ובמידת הצורך ככל שוועדת החריגים לא תמליץ על כך אז גם אישור הממשלה, מבחינה זו אנחנו - - -

מיכאל ביטון: נגיע לוועדת חריגים לממשלה והממשלה אמורה להחזיר אלינו אם היא לא.

איתי עצמון: לא כרגע.

מיכאל ביטון: לא, בחוק - - -

איתי עצמון: נכון, זה מה שעשינו בפקודת היבוא והיצוא.

מיכאל ביטון: ופה?

איתי עצמון: פה לא ברור.

איתי עצמון: אני שאלתי את השאלה הזאת ואני חושב שבלי קשר להליך בוועדת החריגים, אני חושב שככל שמוסיפים עוד דרישות על מה שעכשיו הוועדה מאשרת בחקיקה ראשית, אז צריך שיהיה פיקוח פרלמנטרי.

מיכאל ביטון: אז יהיה באישור ועדה.

איתי עצמון: זאת ההמלצה שלי.

מיכאל ביטון: מה אבל על כל יבואן?

מיכאל ביטון: או על עצם הסמכות הזאת שלה.

איתי עצמון: עצם הסמכות לקבוע נורמות נוספות, כלומר דרישות נוספות שיחולו על היבואנים נוסף על מה שכבר - - -

מיכאל ביטון: כן, אבל איך זה יתנהל?

מיכאל ביטון: נניח שבחוק יהיה כתוב שהמסמך הנוסף זה באישור ועדה, אז איך זה יקרה?

איתי עצמון: הם יצטרכו לעבור למעשה, מבחינת הליך ההתקנה של התקנות האלה את המלצת ועדת החריגים ובמקרים מסוימים את אישור הממשלה ולאחר השלמת ההליך הזה השרה תצטרך לפנות לוועדת הכלכלה ולקבל אישור לאותן תקנות.

מיכאל ביטון: רק במקרה שזה מסמך נוסף שלא היה.

מיכאל ביטון: אז אני שוב שואל, אז על כל מקרה היא תבוא לוועדת הכלכלה?

איתי עצמון: ככל שמדובר בהסכמה הזאת לקבוע כל מסמך אחר נוסף שהשרה רשאית לקבוע שיש בו כדי להוכיח את התאמת המוצר לכלל דרישות חוקיות היבוא האירופיות.

איתי עצמון: זאת אומרת מדברים על דרישות נוספות מעבר למה שהוועדה מאשרת.

רון כץ: איתי, אבל על כל מוצר?

דודי קופל: אני מבקש, אנחנו נגיע לסעיף הרלוונטי של ועדת חריגים ושם יש את כלל התקנות, זה בעצם לא תקנות, חלק מזה זה תקנות וחלק מזה זה צו.

דודי קופל: אני מציע שנדבר על זה שם, אנחנו סבורים שלא נכון להוסיף את ועדת הכלכלה ואנחנו נסביר.

דודי קופל: אני חושב שעדיף שנעשה את זה באופן רוחבי.

מיכאל ביטון: ואנחנו סבורים שלהגיד מסמך נוסף בלי להגיד מהו ומה ההגדרות שלו ומה תחום הסמכות הזה, אין לדבר סוף, כי אנחנו כל פעם תוכל לשלוף רצון שהחוק לא דיבר עליו.

דודי קופל: ולכן אנחנו יוצרים כאן את ההסדר הזה שכולל את ועדת החריגים.

מיכאל ביטון: זאת אומרת רק באישור ועדת חריגים היא תוכל לבקש מסמך נוסף?

דודי קופל: אני אדייק, עם המלצת ועדת חריגים - - -

מיכאל ביטון: אוקיי, אז נעבור לסעיף החריגים ושם נראה אם צריך לתקן אותו.

מיכאל ביטון: רז.

רז הילמן: אני רק רוצה לוודא.

רז הילמן: כשהילה הקריאה את סעיף (ב) אז היא התייחסה לתעודת בדיקה של ILAC ויש שם באותו הסעיף גם אפשרות של מכון התקנים או מעבדה מאושרת.

רז הילמן: אז רק לוודא שזה עדיין קיים.

הילה אורן שפיס: נכון, זה עדיין קיים.

הילה אורן שפיס: הקראתי פשוט רק את ההתחלה.

מיכאל ביטון: קיים.

מיכאל ביטון: ההערות שלך טובות רז.

מיכאל ביטון: כן ממשיכים.

איתי עצמון: אוקיי.

איתי עצמון: אז כרגע זה נשאר ללא אישור ועדה?

איתי עצמון: או שאתה רוצה לראות את זה בסעיף חריגים?

מיכאל ביטון: כרגע לא, נראה את זה בתמונה הגדולה.

מיכאל ביטון: אם הם פנו לוועדת חריגים ויש מישהו שמאזן את הסמכות הזאת זה בסדר.

איתי עצמון: אוקיי.

איתי עצמון: אז אני מציע שתקראו את הנוסח החדש של סעיף 3ד2 שעניינו ועדת החריגים.

איתי עצמון: למעשה תכולת ההוראות לעניין ועדת החריגים לגבי החוק הזה, ואז גם נוכל לבחון את שאלת הפיקוח הפרלמנטרי.

מיכאל ביטון: כן.

הילה אורן שפיס: 3ד2.

הילה אורן שפיס: ועדת החריגים לפי הוראות סעיף 2יח לפקודת היבוא והיצוא [נוסח חדש], התשל"ט-1979 תפעל גם לעניין חוק זה, והוראות הסעיף האמור יחולו בשינויים המחויבים ובשינויים אלה:

הילה אורן שפיס: בכל מקום, במקום "שר הכלכלה והתעשייה" יקראו "שר האנרגיה";

הילה אורן שפיס: במקום סעיף קטן (א) יקראו: "תוקם ועדת החריגים שתפקידה להמליץ לשר בדבר ביצוע פעולות אלה לפי חוק זה (בסעיף זה – ביצוע הפעולות):

הילה אורן שפיס: הסרת מכשיר חשמלי מהתוספת השלישית והרביעית כך שדרישת נצילות אנרגטית תהיה מחמירה מדרישות חוקיות היבוא האירופיות.

הילה אורן שפיס: " אם אפשר להסביר רק את סעיף קטן (1).

הילה אורן שפיס: בעצם המסמך שדיברנו עליו קודם נכנס, אפשר לראות בו כקביעת תנאים נוספים לקבל אישור על פי הצהרה מעבר לתנאים המפורטים בו.

הילה אורן שפיס: ולכן דודי הסביר שגם קביעת מסמך כאמור תובא לוועדת החריגים.

הילה אורן שפיס: במקום "ההוספה תיעשה" יבוא "ביצוע הפעולות ייעשה";

במקום פסקה  יקראו: "(1) פרטי התנאים הנוספים לקבלת אישור לפי הצהרה או דרישת הנצילות האנרגטית המחמירה מדרישות חוקיות היבוא האירופיות שהשר מבקש להתקין, לפי העניין;";

במקום פסקה  יקראו: "חוות דעת מאת הממונה בעניין נחציות התנאים הנוספים או דרישות הנצילות האנרגטית המחמירה מדרישות החוקיות האירופיות.

איתי עצמון: זה תוספת עכשיו שלך לעומת מה שהובא.

הילה אורן שפיס: נכון.

הילה אורן שפיס: אנחנו מעדכנים בשביל שחוות הדעת בעצם תותאם.

הילה אורן שפיס: קודם זה היה התייחסות להגנת הסביבה, בטיחות הציבור ובהתחשב בתכלית של חוק מקורות אנרגיה זה מדויק יותר שהממונה יצטרך להסביר על התנאים הנוספים או דרישת הנצילות האנרגטית המחמירה מדרישות החוקיות האירופיות.

הילה אורן שפיס: חוות הדעת תכלול גם התייחסות לעניין שיקולי תחרות והפחתת יוקר מחייה וזה כן זהה לכל החוקים שעשינו.

הילה אורן שפיס: גם זו תוספת שראינו שצריך להוסיף.

הילה אורן שפיס: בסעיף קטן (ז), במקום "להוסיף תקן" יבוא "לפעול לביצוע הפעולות" ובמקום "להוספת תקן" יבוא "לביצוע הפעולות";

הילה אורן שפיס: "(1) הפרטים האמורים בסעיף קטן (ג)(1);";

הילה אורן שפיס: סעיפים קטנים (ט), (יב) ו-(יג) לא יחולו.

איתי עצמון: כאן בעניין הזה אני מבקש להסב את תשומת הלב לכך שההוראות מפקודת היבוא והיצוא שתוקנו כאן בהחלטת הוועדה ומחייבות להביא לאישור ועדת הכלכלה במקרים מסוימים חלק מחקיקת המשנה, בעצם לא מוצאו כאן.

איתי עצמון: אני חושב שלוועדה יש שתי ברירות, או להחליט שכל המסמכים הנוספים או דרישות נוספות יהיו באישור ועדת הכלכלה, או לאמץ את אותו מודל שאנחנו אימצנו בפקודת היבוא והיצוא שלפיו אם העניין מגיע להכרעת הממשלה, כלומר השר בעצם לא מקבל את המלצת ועדת החריגים או שוועדת החריגים לא החליטה בתוך התקופה שנקצבה לה והממשלה מאשר את אותו צו או התקנות אז הן יגיעו לאישור ועדת הכלכלה.

מיכאל ביטון: מה אתם בוחרים משתי האופציות?

צחי ברקוביץ: אנחנו היינו רוצים ברשותך יושב הראש להציע אופציה שלישית.

מיכאל ביטון: אני מכיר את האופציה השלישית שהוועדה תאשר לנו חוקים ותעזוב אותנו בשקט, מכירים את זה, זה נקרא בשפת הרחוב "זה חקיקה, תעזוב אותי באמא שלך".

מיכאל ביטון: אנחנו לא רוצים אותה, האופציה הזאת לא קיימת.

צחי ברקוביץ: ברשותך, אם תוכל לאפשר לי רק להסביר מדוע אנחנו מבקשים את האופציה הזאת.

מיכאל ביטון: לא, לא, אז כנראה ניבאתי את דבריך אז אין אופציה כזאת.

מיכאל ביטון: אז תלך לאופציה אחת או שתיים.

צחי ברקוביץ: אני ברשותך לא חושב שזה נכון להגיד "תעזוב אותי באמא שלך" כי כיוון שאנחנו עושים פה כן - - -

מיכאל ביטון: לא, זה הומור ידידי.

צחי ברקוביץ: לא, לא, הכל בסדר, אבל אני אומר אנחנו פה - - -

מיכאל ביטון: החלק הראשון היה תעשו לנו חוק ואל תדברו איתנו, זו השפה הרשמית.

צחי ברקוביץ: אני יכול אם תרשה לי שני משפטים.

מיכאל ביטון: כן.

צחי ברקוביץ: אני רוצה להסביר בעצם מה נקודת המוצא שלנו.

צחי ברקוביץ: אנחנו היום במצב שבו העברנו בכנסת הקודמת חוק מקורות אנרגיה כתיקון ואני חושב שהתחלנו לדבר על זה גם בישיבה הראשונה כבר על התיקון הזה ובו בעצם נכנסנו לרפורמה מאוד מקיפה אבל הרפורמה הזאת הייתה אמורה להיכנס לתוקף עם תיקון התקנות שאת חלקן כבר פחות או יותר סיימנו.

צחי ברקוביץ: ובא אלינו משרד האוצר בבקשה לעשות את הרפורמה בצורה יותר רחבה.

צחי ברקוביץ: עכשיו, אנחנו מתייחסים מאוד ברצינות לתפקיד שלנו ולמשק.

צחי ברקוביץ: פה בעצם אנחנו, לבקשת משרד האוצר, פתחנו פה הייבוא לכל מכשירי החשמל, אנחנו מצמידים את עצמנו לאירופה והנימוק של זה הוא כמובן מה שטוב לאירופים טוב גם לנו.

צחי ברקוביץ: עדיין בכל זאת, כיוון שעשינו פה מהלך מאוד מאוד רחב שבעצם לקח מאתנו סמכויות רחבות.

צחי ברקוביץ: אני לא יודע, אדוני בכמה ישיבות היית שבהן בא ממונה על חוק מסוים, מתוקף חוק מסוים, אומר 'אני מוותר על הסמכות שלי ומעביר אותו לגורם חיצוני שאין לי שום שליטה עליו, אני מזכיר.

צחי ברקוביץ: כן?

צחי ברקוביץ: אנחנו ככלל מצמידים את עצמו לאיחוד האירופי.

צחי ברקוביץ: לכן בכל זאת אנחנו היינו כן מבקשים לאפשר לעצמנו כלי מסוים.

צחי ברקוביץ: הכלי הזה הוא יופעל רק במקרים חריגים.

מיכאל ביטון: שישמש אתכם לאיזו מטרה?

צחי ברקוביץ: שישמש אותנו במקרים שבהם אם אנחנו נזהה שבאיחוד האירופי התצבע מהלך שעלול לפגוע במשק האנרגיה שלנו, אמרתי, ככלל אנחנו מצמידים את עצמנו לאיחוד האירופי ואומרים מה שטוב לאירופה טוב גם לנו.

צחי ברקוביץ: יש בזה יתרון כמובן אבל גם חסרונות.

צחי ברקוביץ: אם אנחנו נזהה מצב שבו, ואני מזכיר משק האנרגיה הישראלי שונה ממשק האנרגיה האירופי.

צחי ברקוביץ: אנחנו אי אנרגטי, אנחנו אוכלוסייה שהולכת וגדלה, הצריכה פה הולכת וגדלה ואנחנו גם בצמיחה קבועה ולכן במקרים מסוימים היינו רוצים לאפשר לעצמנו ברשותך את הגמישות הזאת ואת היכולת הזאת.

מיכאל ביטון: אני מוכן שיוגדר שזה מצב שלסכנה מיידית או חירום.

צחי ברקוביץ: אין כאן עניין בריאותי.

צחי ברקוביץ: אבל תראה אדוני, אני אתן לך דוגמה.

אביר קארה: לקחו להם סמכות, שמראש הסמכות שהייתה להם הייתה סמכות מיותרת, אז בגלל זה גם לא כל כך התנגדתם.

אביר קארה: אם זה היה כזה קריטי לא הייתם מתנגדים על זה.

צחי ברקוביץ: יושב הראש אני יכול לתת לך דוגמה בעבר שריצנו לתקן תקנות פה בוועדת הכלכלה.

מיכאל ביטון: אבל מה הבעיה שזה יגיע לפה, עוד לא הבנתי.

צחי ברקוביץ: בגדול הגמישות של להגיע לוועדת הכלכלה היא לא גמישות, יש קשיים.

איתי עצמון: למה?

איתי עצמון: איזה קשיים?

צחי ברקוביץ: אני יכול לתת לך דוגמה.

צחי ברקוביץ: אני אסביר.

אביר קארה: תתקשר אלי, אני אדאג שייכנסו לך את הוועדה.

צחי ברקוביץ: אני אסביר.

מיכאל ביטון: אל תתקשר אליו, דבר איתי ישירות.

מיכאל ביטון: אדוני, חבל, אתה מאריך במקום שאין טעם.

מיכאל ביטון: הוועדה הזאת עומדת על חובתה הציבורית לפקח על עבודת הממשלה והיא מסמיכה את הממשלה באין סוף סמכויות.

אביר קארה: וגם היו"ר עושה עבודה מצוינת.

מיכאל ביטון: ויש תחנות שבהן נבדוק אתכם וזאת אחת מהן ואם תשכנעו אותנו שיש סיבה טובה מתוך חודש תקבל כל מה שאתה רוצה.

מיכאל ביטון: מיום שפנית אלי תקבל דיון תוך חודש.

מיכאל ביטון: ואם הסיבה טובה זה יאושר תוך חודש.

מיכאל ביטון: קיבלת לוחות זמנים שאני לא מכיר.

צחי ברקוביץ: התחנות הן כרגע להבנתי, התחנות של פיקוח של הוועדה על יישום הרפורמה כמו שדובר לפני כן.

צחי ברקוביץ: אני אומר שוב, הפרוצדורה אם נרצה במקרים מסוימים וחריגים לשנות משהו.

מיכאל ביטון: אני אדאיג אותך מה מדאיג אותי, כי אתם הלכתם רחב מדי.

מיכאל ביטון: כשאומרים אנחנו פתאום נרצה מסמך נוסף ולא יודעים מהו וזה מגודר, ולא יודעים מאיזה תחום, ולא יודעים באיזה היקף, ולא יודעים כמה הוא נדיר המסמך הזה ולמי יש אותו אז זה מדאיג אותי כי היא לא מוגבלת, הסמכות.

מיכאל ביטון: אנחנו רוצים, בצד הקודם ראית שאני אומר לא לרוץ עם סוסים דוהרים ולהיכנס בקיר, אבל אם מישהו רוצה לעצור את הרפורמה או לבלום ויש היגיון אנחנו נשמע אותו.

צחי ברקוביץ: יושב הראש, עצם העובדה שאנחנו כאן ונרתמנו לרפורמה הזאת למרות שעשינו רפורמה מקיפה בכנסת האחרונה, מעידה כאלף עדים, אז זה שאנחנו כן הולכים על הרפורמה וכן רוצים להקל על הייבוא כי אנחנו את המחירים בארץ ורואים שלעיתים המחירים בחול יותר זולים ולשם אנחנו מכוונים.

צחי ברקוביץ: עם זאת, אנחנו צריכים עדיין לשמור על משק האנרגיה הישראלי ולשמור לעצמנו את האופציה.

מיכאל ביטון: אבל אין בעיה, אם זה לא חירום, תבוא לוועדה.

מיכאל ביטון: אם אתה רוצה לכתוב שיש פגיעה מיידית וסכנה מיידית בסמכות השרה, אבל בכל סעיף אחר של מדיניות או ארוך טווח לוועדה אני גם מוכן.

צחי ברקוביץ: אין פה עניין של סמכות מיידית או פגיעה מיידית, זה לא מוצר בריאותי, זה מוצר שיש לו השפעה ארוכת טווח על משק האנרגיה.

צחי ברקוביץ: אני מזכיר את הפרוצדורה, הפרוצדורה היא פנייה לוועדת חריגים, לאחר מכן לממשלה ועכשיו מבקשים להוסיף נדבך נוסף.

מיכאל ביטון: אבל עשינו את זה בכל החוקים, אתם לא מיוחדים.

מיכאל ביטון: זה לא מפלה אתכם, זה מחיל עליכם עקרון שהחלנו על כולם.

מיכאל ביטון: אגב לא רצינו את זה, אנחנו אמרנו תביאו את הכל לוועדה.

מיכאל ביטון: הם אמרו נלך לחריגים, אז אמרנו אם חריג והשר מסתדרים לא צריך אותנו.

מיכאל ביטון: כשהם לא מסתדרים ופתאום צריך הכרעה אז אמרו שרק הממשלה תחליט, אמרנו לא, אם אתם לא מסתדרים זה עניין לכנסת לראות מה קורה שם.

מיכאל ביטון: אם ועדת חריגים והשר מסכים, נגמרה העבודה.

מיכאל ביטון: אם הם לא מסכימים מתחילה בעיה, אמרנו תביאו את הבעיה אלינו לוועדה ונחליט.

מיכאל ביטון: אמרו לא, נלך לממשלה.

מיכאל ביטון: אז אמרנו אין בעיה תלכו לממשלה אבל תחזרו אלינו כי אם העסק פה חצוי אנחנו רוצים לדעת במה מדובר.

מיכאל ביטון: זה היה הרציונל.

מיכאל ביטון: הפוך, לא רצינו בכלל את השלביות הזאת ללכת לממשלה ולחזור.

מיכאל ביטון: אמרנו תבואו אלינו ישירות, הם רצו את הממשלה אז הוסיפו שלב.

צחי ברקוביץ: אני יכול לתת לך דוגמה יושב הראש מתקנות שרצינו לקדם בענייני דיווחי צריכה בסקרים שבהם מספר שנים, לא קטן, ניסינו להגיע לוועדה ויושב הראש אני מאחל לך אריכות כהונה בכנסת וגם בתפקידך, או שדרוג, אבל בגדול כמו שאתה יודע ומכיר לא פחות טוב ממני, הנושא של כינוס הכנסת לעיתים הוא לא טריוויאלי וכמובן להעלות את הנושא על סדר היום של הוועדה - - -

מיכאל ביטון: כן, אבל תשמע אדוני, אנחנו מדברים על חוק מסוים ואתה מדבר על בעיית המשילות של מדינת ישראל.

מיכאל ביטון: עכשיו אתה רוצה לדבר איתי על ממשלה שרצה קדימה?

מיכאל ביטון: החוקים האלה תקועים בממשלה חמש שנים ועשר שנים.

מיכאל ביטון: הרפורמות האלה, 20 שנה מדברים על רפורמה ביבוא והוועדה הזאת תקתקה את זה תוך שבוע.

מיכאל ביטון: אז יעילות היא גם הפוכה, אבל אנחנו לא נפתור פה את בעיית הקצב של כנסות ישראל והבחירות שיש.

מיכאל ביטון: אבל אנחנו לא נשאיר לשרים סמכות בלתי מוגבלת.

מיכאל ביטון: זה תפקידנו, לפקח על עבודת הממשלה.

מיכאל ביטון: מה אנחנו טובים לעשות חוקים של 80 עמודים ולא טובים עם בעיה ספציפית שתבוא ונאשר לכם?

מיכאל ביטון: וכל שכן, אם אתה חלק מחוק רחב שהוא רוחבי ולא החלנו עליך כלל מיוחד.

מיכאל ביטון: כל הפרקים בחוק היבוא חל עליהם הכלל הזה ואין סיבה שלא יחול גם עליכם.

איתי עצמון: אני רוצה להגיד עוד משפט לעניין הטיעונים שנשמעו כאן.

איתי עצמון: התסבוכות הפוליטיות שהיו בשלוש השנים האחרונות הן לא סיבה לוותר על פיקוח פרלמנטרי ולהעלות בכל פעם את הטיעון הזה, ואני שומע אותו לצערי מכמה וכמה נציגי ממשלה, אני חושב שהוא בכל הכבוד, לא ראוי.

איתי עצמון: אני מזכיר לכם, נציגי משרד האנרגיה, שהרפורמה בחוק מקורות אנרגיה שאתם עבדתם עליה שנים, כמה שנים, אושרה לפני שנה בשני דיוני ועדה.

איתי עצמון: הוועדה התגייסה לאשר את הרפורמה הזאת בהליך מאוד מאוד מהיר.

איתי עצמון: וגם את התקנות שהבאתם לפני כן, הם אושרו מיד איך שהכנסת התכנסה, הכנסת העשרים ושלוש.

איתי עצמון: אז אני מציע לוותר על הטיעונים האלה שאי אפשר לכנס את הוועדה כאיזה מין פתח כזה להימלט מפיקוח פרלמנטרי.

איתי עצמון: אני חושב שזה לא ראוי.

מיכאל ביטון: טוב, אני חושב שהדיון הזה מוצא.

איתי עצמון: אני מציע שאת אותו מנגנון שהוחל בפקודת היבוא והיצוא, יחול גם כאן.

מיכאל ביטון: תודה.

איתי עצמון: רגע, בואו נראה שלא צריך להקריא עוד משהו.

איתי עצמון: תיקון לתוספת הרביעית לדעתי לא הוקרא.

דודי קופל: איתי, אם אפשר עוד הערה אחת.

דודי קופל: בהמשך לדיון הקודם להבהיר דברים שנאמרו בדיון הקודם בהתייחס לתיקון בסעיף 3(ה) דווקא, שהאפשרות של אישור הממונה גם ביחס למסלול של חוקיות היבוא האירופי לפי סעיף 3(ה) נותרה בעינה.

דודי קופל: כלומר יש גם את מסלול ההצהרה וגם את מסלול אישור הממונה.

איתי עצמון: כן, כן, זה גם עולה בקנה אחד עם כל התיקונים שכבר נדונו בוועדה בדיונים הקודמים.

איתי עצמון: 3ד3, תיקון התוספת השלישית והתוספת הרביעית.

הילה אורן שפיס: תיקון התוספת השלישית והרביעית 3ד3.

הילה אורן שפיס: השר רשאי בצו –

הילה אורן שפיס: להסיר מכשיר חשמלי מהתוספת השלישית או הרביעית;

הילה אורן שפיס: בעצם הסעיף הזה זה סעיף שהוא סעיף מראה לסעיף של ועדת החריגים והוא נותן לשר את הסמכות לקבוע צו בנושאים שפרטנו כאן, שזה במקרים שבהם הוא לא מחמיר עם דרישות חוקיות היבוא.

איתי עצמון: תוכלי בבקשה להקריא גם את השינויים שעשיתם בתוספת השלישית לעומת הנוסחים שהיו בדיונים קודמים ואת התוספת הרביעית שהיא למעשה חדשה מכיוון שנכללים בה מכשירים חשמליים שיש לצרף אליהם תווית דירוג אנרגטי, זה בהתייחס למה שאמרנו בתחילת הדיון.

הילה אורן שפיס: אז בתוספת השלישית בסעיף קטן (1) הוחלפה המילה "צ'ילרים" ב-"יחידת קירור מים הפועלת במחזור דחיסת אדים".

הילה אורן שפיס: בסעיף (2) לתוספת השלישית "מכשירים הנדרשים לעמוד בדרישות נצילות אנרגטית ביחס להספק במצב המתנה".

הילה אורן שפיס: ואז "מכשירים הנדרשים לעמוד בדרישות נצילות אנרגטית ביחס להספק במצב המתנה" התווספו הפריטים הבאים:

הילה אורן שפיס: מקררים

הילה אורן שפיס: מייבשי כביסה

הילה אורן שפיס: תנורי אפייה

הילה אורן שפיס: ובסעיף (12) "צגים, יחד עם רכיביהם האלקטרוניים, ששימושם העיקרי הוא הצגת מידע חזותי ממקור חוטי או אלחוטי.

הילה אורן שפיס: "

איתי עצמון: למשל?

הילה אורן שפיס: למשל מקרן.

הילה אורן שפיס: תוספת רביעית (סעיף 3י) מכשיר חשמלי שיש לצרף לו תווית דירוג אנרגטי

הילה אורן שפיס: מקררים

הילה אורן שפיס: מייבשי כביסה

הילה אורן שפיס: תנורי אפייה

הילה אורן שפיס: טלוויזיות

הילה אורן שפיס: 10.

הילה אורן שפיס: צגים, יחד עם רכיביהם האלקטרוניים, ששימושם העיקרי הוא הצגת מידע חזותי ממקור חוטי או אלחוטי.

איתי עצמון: זה למעשה אותם צגים שהקראת קודם לכן ששימושם העיקרי הוא הצגת מידע חזותי ממקור חוטי או אלחוטי.

הילה אורן שפיס: נכון.

קריאה: את הנושא של העיצומים הקריאו?

קריאה: אני לא זוכר.

איתי עצמון: אני חושב שלא, אם אינני טועה לא היו שינויים.

קריאה: רק בסכום.

איתי עצמון: אז תגידו.

הילה אורן שפיס: (12א) בטבלה בתוספת הראשונה, אחרי פרט (8) יבוא: טור א' טור ב' סכום העיצום הכספי (בשקלים חדשים) ההוראה יחיד תאגיד "(9) יבואן או יצרן שלא מסר למפקח מסמכים המעידים על עמידת מכשיר חשמלי בדרישת נצילות אנרגטית, שמפקח דרש ממנו למוסרו לפי הוראות סעיף 4ב(2); 25,000 50,000;

הילה אורן שפיס: הממונה שניתנה לו לפי סעיף 3יב1 30,000 60,000";

איתי עצמון: אוקיי.

איתי עצמון: אם כך, השלמנו את הקראת השינויים בסעיף 110 שעניינו "תיקון חוק מקורות אנרגיה" עם כל השינויים שהוקראו.

רז הילמן: אפשר להתייחס?

מיכאל ביטון: רז.

רז הילמן: תודה רבה.

רז הילמן: שתי הערות.

רז הילמן: אחת, נוסף לתוספות המוצר צגים, המשפט הארוך הזה שהוקרא עכשיו, רק רציתי לוודא עם משרד האנרגיה שזה מוצר שגם כיום נדרש באישור שלהם או שזה משהו חדש שעכשיו מחילים על מוצרים חדשים דרישות, זה דבר אחד.

רז הילמן: דבר שני, כל נושא תקופת המעבר, בפגישות מחוץ לוועדה הבנתי ממשרד האנרגיה שהכוונה שלו זה לתקופת מעבר שהם עוד לא סגורים כמה היא תהיה, להשאיר גם את התקנות הישנות שיחולו במקביל למסלול האירופי החדש.

רז הילמן: רציתי לוודא גם כאן לפרוטוקול שזה באמת מה שהולך לקרות ושהנושא הזה בטיפול שלכם.

צחי ברקוביץ: אני אתייחס לגבי הראשון.

צחי ברקוביץ: כמובן הנושא של צריכה במצב המתנה קיים היום.

רז הילמן: לא, לא צריכה במצב המתנה.

רז הילמן: צגים יחד עם רכיביהם האלקטרוניים, מידע חזותי, פשוט לא הכרתי לפני זה את המינוח.

צחי ברקוביץ: זה מסכים בעיקרון, כן, זה קיים היום.

רז הילמן: יש טלוויזיות, יש מסכי מחשב, אני לא יודע מה זה המונח החדש הזה.

צחי ברקוביץ: הכוונה באמת למסכים, אולי ניתן לחברים אצלנו מאגף הנדסה להתייחס רגע.

מיכאל ביטון: ההערה שלך היא מעוגנת בחוק רז?

מיכאל ביטון: או שאתה רוצה לוודא בפרוטוקול שהם משאירים לך איזה תקנות בינתיים בתקופת הביניים?

רז הילמן: לא, לא, ההערה הראשונה לגמרי, זה על סעיף 10 בתוספת.

רז הילמן: ההערה השנייה זו הערה מאוד חשובה, אחרת צריך סעיף של תקופת מעבר בחוק.

מיכאל ביטון: כן.

צחי ברקוביץ: אנחנו עוד רגע נבדוק את זה.

מיכאל ביטון: אבל צריכים להצביע, אין לנו הרבה זמן לבדוק.

צחי ברקוביץ: אם אפשר ברשותך להעלות מישהו מיחידת ההנדסה אצלנו שנמצא פה בזום, את יניב גיאת.

מיכאל ביטון: יניב גיאת בזום, בבקשה.

מיכאל ביטון: עוד מאמץ קטן אביר קארה.

אביר קארה: אני רציתי שכבר תצביע, באתי לברך אותך.

מיכאל ביטון: הינה עוד קצת, עוד טיפה.

מיכאל ביטון: כן.

יניב גיאת: שלום.

יניב גיאת: אהלן מה נשמע?

יניב גיאת: יניב גיאת, הנדסה, ממשרד האנרגיה.

מיכאל ביטון: שמעת את השאלה של רז?

יניב גיאת: שמעתי את השאלה של רז לגבי צגים מה שנקרא, זה בעצם תרגום ההגדרה שקיימת היום ברגולציה האירופית שזה בין השאר גם למסכי מחשב וטלוויזיות שיש להן חובת תווית החל ממרץ 2021.

יניב גיאת: לגבי דרישות לסטנד ביי, זה משהו שכבר קיים.

רז הילמן: יש בתוספת גם מסכי מחשב וגם טלוויזיות פשוט.

יניב גיאת: כמו שרז מציע אפשר בעצם לאחד את 8 ו-9 יחד עם 10.

יניב גיאת: זה משהו שבאמת רשום, דיוק שנתנו אותו עכשיו, זה באמת רשום ברגולציה האירופית בצורה כזאת.

יניב גיאת: צגים לרבות טלוויזיות ומסכי מחשב.

יניב גיאת: אז אם אתם רוצים לעדכן, מה שאתם תחליטו, אז אפשר לוותר על 8 ו-9 ולהכניס את זה בתוך 10.

קריאה: זה הכל בעצם סוגים שונים של מסכים.

איתי עצמון: אבל לא כדאי יהיה ברור בכל זאת הפירוט הזה?

איתי עצמון: כי המונח הזה "צגים עם רכיביהם האלקטרוניים" זה משהו מאוד כללי.

איתי עצמון: אני גם שאלתי לגבי המונח הזה.

דודי קופל: המונח הזה לקוח מההגדרות של האיחוד האירופי.

דודי קופל: כך זה מוגדר שם, לא שינינו בהקשר הזה.

איתי עצמון: בדירקטיבה או בתקנות אירופיות?

יניב גיאת: ברגולציה האירופית.

מיכאל ביטון: יש לכם נוסח מתוקן שאתם יכולים להציג עכשיו?

יניב גיאת: אני מציע, עוד פעם, תחליטו.

יניב גיאת: סעיף 10 לרבות טלוויזיות ומסכי מחשב.

איתי עצמון: יניב, יכול להיות שיש צגים עד גודל מסוים שמעבר אליהם - - -

יניב גיאת: מעל 100 סמ"ר, מה שמופיע ברגולציה האירופית.

איתי עצמון: אז זהו, זה לא מופיע פה עד 100 סמ"ר.

אביר קארה: לא מצליח להבין מה הסיבה אבל, מאיזו סיבה צריך לפתוח את זה?

איתי עצמון: אולי "כהגדרתם ברגולציה האירופית" או משהו.

אביר קארה: למה צריך להוסיף את זה?

אביר קארה: זה סתם להוסיף לעצמם עוד סמכות.

אביר קארה: שוב פעם אנחנו חוזרים לנושא הזה, זאת הייתה סמכות מיותרת שהם קיבלו.

מיכאל ביטון: חברים אנחנו מורידים את הצגים מהמושג שם כי גם ככה זה בכפילות ובתקנות תוסיפו מה שאתם רוצים.

מיכאל ביטון: תוסיפו פירוט.

יניב גיאת: ההגדרה האירופית זה צגים.

מיכאל ביטון: אנחנו מוחקים את זה ואם יידרש אנחנו נבחן שוב.

איתי עצמון: אני מציע גם כן שאנחנו נסיר מהתוספות את הצגים האלה וככל שתגבשו משהו מקצועי שאנחנו גם נבין אותו ונבין מה היחס בינו לבין שאר המרכיבים בתוספת, אפשר יהיה לתקן.

איתי עצמון: אבל כרגע זה באמת לא ברור.

מיכאל ביטון: בסדר גמור, מה עוד?

דודי קופל: אם אפשר רק הבהרה בהמשך למה שרז אמר, הכוונה היא באופן ברור.

דודי קופל: כיום האסדרה היא מכוח תקנות על פי סעיף 3.

מיכאל ביטון: לא, אל תסביר לנו.

מיכאל ביטון: תביא לנו נוסח, תקרא את הנוסח.

דודי קופל: זו לא שאלה של נוסח.

מיכאל ביטון: סליחה אדוני, לא.

מיכאל ביטון: יש בעיה פה, הנושא פתור.

מיכאל ביטון: אדוני איך קוראים לך?

דודי קופל: שמי דודי קופל.

מיכאל ביטון: תענה לי לשאלות, אל תסביר לי הסברים שאני לא רוצה לשמוע.

מיכאל ביטון: הנושא הזה מוסכם עליכם?

דודי קופל: איזה נושא?

דודי קופל: סליחה.

מיכאל ביטון: שעולה פה לדיון, הצגים והטלוויזיות, סעיפים 8-10.

דודי קופל: אני מתייחס למשהו אחר כעת, בהמשך לשאלה - - -

מיכאל ביטון: לא, אני לא רוצה משהו אחר, אני רוצה את זה קודם כי לא פתרנו את זה.

דודי קופל: זה מוסכם שנסיר כרגע את מה שהוחלט, פסקה 10.

איתי עצמון: וגם 12, לא רק 10.

איתי עצמון: זה בשתי התוספות, צריך להסיר את זה משתי התוספת.

מיכאל ביטון: לאיזה נושא אתה מתייחס?

דודי קופל: הייתה כאן שאלה לגבי התפוגה של התקנות הקיימות שמכוח סעיף 3 לחוק מקורות אנרגיה.

דודי קופל: ואנחנו אומרים בצורה ברורה כפי שאמרנו לאורך כל הדרך, אנחנו מתכוונים טרם כניסת הרפורמה הזאת לתוקף לבטל את התקנות הקיימות ולא לייצר אסדרה מקבילה.

מיכאל ביטון: זו ההערה לפרוטוקול שהייתה חשובה לו.

מיכאל ביטון: הדבר הזה מעוגן בנוסח של החוק או שזה מספיק?

דודי קופל: זה לא מעוגן בנוסח, זה עניין טכני משפטי.

דודי קופל: כלומר, מאחר שזה מעוגן כיום בתקנות - - -

מיכאל ביטון: המשרד מתחייב לא להסיר את התקנות הקיימות בטרם יהיו חדשות ולא תהיה כפילות בתקנות.

רז הילמן: לא, הבקשה הייתה שכן תהיה כפילות ביחס למקררים ובעיקר מזגנים שהסבירו לכם על הבעייתיות.

אביר קארה: רגע, אבל אנחנו עוסקים בהסרת חסמים ביבוא, מה זה קשור עכשיו?

מיכאל ביטון: רגע, אתה לא נותן לי לעזור לך.

אביר קארה: אבל איפה החסם?

אביר קארה: מה הבעיה?

אביר קארה: אנחנו לא רוצים שיהיו חסמים?

אביר קארה: רוצים להסיר את כל החסמים ביבוא, מה אתה צריך לחקות עם זה עוד שנתיים?

אביר קארה: מה יש פה להסביר?

רז הילמן: לא, אם אני יכול להסביר רגע.

רז הילמן: ביחס למזגנים, הסברנו בדיונים קודמים - - -

מיכאל ביטון: אבל אתה הסברת להם את זה.

רז הילמן: לא, אבל הם אמרו עכשיו משהו אחר.

רז הילמן: מה שאמרו לנו בדיונים זה שתינתן אפשרות למשך עוד תקופה של אני לא יודע, שנה, שנתיים, צריכים לדבר על זה, שבמהלכה אפשר לייבא גם לפי השיטה הקיימת וגם לפי השיטה החדשה.

מיכאל ביטון: על נושא מסוים, על מוצר מסוים.

דודי קופל: ככל שיהיה צורך באסדרה ספציפית שנוגעת אלינו, כי יכול להיות שזה בכלל לא - - -, ככל שיהיה צורך אנחנו תמיד נוכל לפי הרפורמה הזאת שכרגע הוועדה מאשרת, אנחנו תמיד נוכל להתקין תקנות שיהיו שונות מהמצב הנוכחי.

מיכאל ביטון: ובמה לא לפגוע?

רז הילמן: בעצם ביבוא של שורה ארוכה של מזגנים, יש בעיה בעצם היום עם מזגנים במיוחד בגלל זה שיש גם מגבלות על הגז שמותר לייבא, זה מקצוע של מתקין מזגנים מוסמך, יש הרבה מאוד בעיות.

מיכאל ביטון: נכון, אבל זה דיאלוג שוטף מול המשרד על מוצר אחד והוא יוכל לתקן את התקנות במועד ובזמן ובנוסח שינסה להתגבר על הבעיה הספציפית שאתה מציג.

מיכאל ביטון: אנחנו לא נבנה סעיף למזגנים בחוק.

איתי עצמון: אני רק רוצה משפר הבהרה.

איתי עצמון: המודל של התיקון הוא כן יגבר על סעיף 3(ב) שמסמיך את שר האנרגיה להתקין תקנות כפי שנחקק ברפורמה האחרונה.

איתי עצמון: מעוגן כאן הסדר אחר בחקיקה ראשית ולכן גם המכשירים החשמליים מנויים בתוספות, כדי שיהיה ברור מה חל ומה לא חל.

איתי עצמון: וכפי שנציגי הממשלה גם הסבירו, ככל שיהיה צורך בהסדרים מיוחדים אז הולכים למסלול של תקנות לפי סעיף 3(ב).

איתי עצמון: אבל לגבי המכשירים החשמליים האלה שמנויים כאן יש הסדר בחקיקה ראשית שהוא אחר.

איתי עצמון: אז שוב אני אומר, מאוד מאוד חשוב, אני פונה פה לאנשים של משרד האנרגיה, מאוד חשוב שתבינו את המשמעות.

איתי עצמון: אם אתם לא תתקינו תקנות לפני שהרגולציות - - -

מיכאל ביטון: אתם דיברתם ביניכם לפני?

איתי עצמון: בוודאי.

מיכאל ביטון: אז יש ביניכם ערוץ ויש רצון טוב לפתור את הבעיות שרז מעלה?

מיכאל ביטון: אז זה מספק אותי.

מיכאל ביטון: בואו נמשיך.

איתי עצמון: אז אם ככה הוועדה יכולה להצביע על סעיף 110.

מיכאל ביטון: מי בעד סעיף 110?

מיכאל ביטון: הצבעה סעיף 110 אושר

איתי עצמון: הסעיף הבא סעיף 111 שזה סעיף התחילה לתיקון לחוק מקורות אנרגיה, צריך להקריא אותו.

הילה אורן שפיס: " תחילתו של סעיף 110 ביום ה' באלול התשפ"ב (1 בספטמבר 2022); שר האנרגיה, באישור ועדת הכלכלה של הכנסת, רשאי לדחות בצו את המועד האמור לתקופה אחת של עד 9 חודשים, אם שוכנע כי לא הושלמה ההיערכות הנדרשת לצורך הפעלת סמכויות הנדרשות ליישום הוראות חוק מקורות אנרגיה כנוסחו בסעיף 110 לחוק זה.

הילה אורן שפיס: "

מיכאל ביטון: כמה סעיפים יש לנו להצביע?

איתי עצמון: יש לנו עוד שניים, את זה ועוד אחד.

מיכאל ביטון: עם הרבה הבהרות?

איתי עצמון: לא, לא.

מיכאל ביטון: קדימה.

איתי עצמון: הוועדה יכולה להצביע על סעיף 111 כפי שהוקרא.

מיכאל ביטון: מי בעד סעיף 111?

מיכאל ביטון: הצבעה סעיף 111 אושר

איתי עצמון: הסעיף הבא סעיף 116 להצעת חוק התוכנית הכלכלית "תיקון פקודת הטלגרף האלחוטי".

איתי עצמון: התיקון הזה נדון, אני מציע שנציגי הממשלה יקראו רק את התיקונים שנוספו לעומת הנוסח האחרון שהוקרא.

רועי ברית: שלום, רועי ברית מהמחלקה המשפטית במשרד התקשורת.

רועי ברית: אנחנו בעקבות ההערות שהיו פה גם מצד הייעוץ המשפטי בדיון האחרון הוספנו שני תיקונים קטנים לנוסח.

רועי ברית: סעיף 5טו1 המוצע זה הסעיף שמוצע להוסיף אותו לפקודה.

רועי ברית: בסעיף קטן (ב) בסיפא יבוא - "המנהל יפרסם הודעה לעניין זה באתר האינטרנט של המשרד או בדרך אחרת כפי שימצא לנכון.

רועי ברית: " במקרה של שימוש בסמכויות לפי הסעיף הזה משרד התקשורת יפרסם הודעה בעניין וזאת לא תהיה סמכות רשות כפי שנכתב שם קודם לכן.

איתי עצמון: אוקיי.

איתי עצמון: והתיקון הבא נוגע ליחס בין הסעיף החדש הזה לבין הסעיף הקיים בפקודת הטלגרף 5טו וביקשנו מכם להבהיר אותו.

רועי ברית: כן.

רועי ברית: מוצע להוסיף לפני סעיף קטן (ד) – "בלי לגרוע מסמכותו של המנהל לפי סעיף 5טו לעניין מכשירים מסוכנים".

רועי ברית: הסעיף הקיים מתייחס למכשירים אלחוטיים שהם יובאו בין אם כדין ובין אם שלא כדין, והם גורמים לסכנה לציבור, והסעיף שעכשיו נכנס הוא בעניין מכשירים שיובאו שלא כדין.

רועי ברית: אז שני הסעיפים יחולו זה לצד זה.

איתי עצמון: וניתן למעשה ליישם אותם אחד לצד השני, כלומר לא יכולות להיות סתירות.

מיכאל ביטון: אפשר להצביע?

איתי עצמון: כן, 116 תיקון פקודת הטלגרף האלחוטי.

מיכאל ביטון: מי בעד סעיף 116?

מיכאל ביטון: הצבעה סעיף 116 אושר יש עוד הצבעות?

מיכאל ביטון: סיימנו.

מיכאל ביטון: אז תם ונשלם.

אביר קארה: רגע, אבל בואו נעשה כבר היום רביזיה - - -

מיכאל ביטון: רגע, אביר, אביר, תגיד את מה שיש לך ואני אסיים.

אביר קארה: קודם כל, בגלל שהיו פה הרבה מאוד דיונים וקצת האשימו אותי בזה עם משרד הבריאות, אז קודם כל אני רוצה להגיד תודה.

מיכאל ביטון: עכשיו כשהם הלכו אתה מדבר?

אביר קארה: לא, אני רוצה להגיד תודה, אז מה?

אביר קארה: גם אם הם הלכו והם יראו בפרוטוקול.

אביר קארה: קודם כל אני רוצה להגיד תודה גם לך, אני אספר לך קצת ככה בקצרה שבלילה של ההסדרים, קודם כל לך, קודם כל יושב הראש.

אביר קארה: חשוב מאוד לדעת שאנחנו עושים היסטוריה ויש פה בשורה ענקית לציבור, לבעלי עסקים, ליבואנים, ליצרנים.

אביר קארה: כל פעם כשפותחים משק ליבוא גם היצור עולה, זה דברים שעובדים בהתאמה ולכן זו בשורה אדירה גם ליצרים המקומיים, לתעשייה המקומית וגם שמחתי שכחלק מההסכמות ברפורמה בתמרוקים, גם הורדנו אגרות ליצרנים המקומיים.

אביר קארה: התעסקנו פה גם בהפחתת בירוקרטיה ורגולציה ליצרנים המקומיים.

מיכאל ביטון: שיוכלו לייצר גם בתקן אירופי שחל גם עליהם.

אביר קארה: לא רק זה, לא רק שהם יוכלו להתחרות שם בקלות יתרה, הם גם אני משוכנע יהיו הרבה יותר טובים מאחרים, כי ישראלים כמעט בכל דבר שאנחנו עושים ואנחנו ממש רוצים, אנחנו הרבה יותר טובים, ובתמרוקים אתם יודעים, חווה זינגבויים ומותגים ישראלים מאוד מאוד מובילים.

אביר קארה: תראה, יש פה איזושהי מלחמה כזאת של יותר משנתיים שאתה מנסה ואתה רץ ואתה חושב איך לפרק כל מיני גופים סובייטים ישנים, דברים כאלה שהיו פה במשך שנים והם שולטים על חלקים מאוד גדולים מהשווקים בישראל.

אביר קארה: אז גם בימים שאנחנו עמדנו פה בחוץ וצעקנו את זה, ולפני שנתיים כמעט הייתה הפעם הראשונה שהיו לנו מפגשים ראשונים גם באוצר וזה היה נראה לך מאוד מאוד רחוק, חסר סיכוי, שאי אפשר פשוט לעשות את זה.

אביר קארה: והיום אני נמצא פה ואני רואה שזאת פשוט היסטוריה, עבודה שבמשך שנתיים מנסחים ומורידים, ומעלים.

אביר קארה: אני יכול לספר פה גם שבממשלה הקודמת הרפורמה, בטח לא במכון התקנים, התמרוקים בטוח, ובטח לא הרפורמה ביבוא, בחקלאות, לא הייתה מגיעה בשום צורה שהיא.

אביר קארה: לא היו נותנים לה להגיע לכדי חקיקה ופה בלילות של ההסדרים היה באמת הרבה מאוד לחץ ובלילה של ההסדרים הייתה את החשיבה הזאת, לאן הרפורמה הזאת תלך.

אביר קארה: באמת שכולם פחדו ממיכאל ביטון.

מיכאל ביטון: זה טוב, זה מצב כללי טוב.

מיכאל ביטון: אל תשנה לי את התדמית.

אביר קארה: עכשיו קודם כל, אני מאוד מאוד מאוכזב שלא הצלחנו להביא את כל הרפורמות למיכאל ביטון.

אביר קארה: גם תקתקתם את העבודה, גם בצורה עניינית וגם בחשיבה, וגם צחקנו פה לא מעט עם מיכאל.

אביר קארה: אבל צריך גם להגיד פה תודה לאנשים שלקחו אמיצים ועשו עבודה, זאת שרה הכלכלה והצוות של משרד הכלכלה, גם לאנואר וגם לאיגור והחבר'ה שדחפו מאחורה.

אביר קארה: לראש הממשלה שרואה בזה, בתוך הראיה שלו הוא אימץ את כל הדברים שאנחנו שנה שעברה חלמנו עליהם וזאת הייתה המחאה שלנו, אז הם הופכים למדיניות הכלכלית של הממשלה.

אביר קארה: כמובן לשר האוצר, לקחת פה ולעשות באומץ גדול.

אביר קארה: אני אגיד לחברים גם ממשרד האוצר, חברים במשרד הבריאות, משרד החקלאות, נעשתה פה עבודה מצוינת לטובת הציבור הישראלי ואני מקווה שאנחנו נגיע לפה עוד הרבה מאוד פעמים וזה מה שאנחנו נראה, שבאמת עובדים לטובת הציבור.

אביר קארה: אני אגיד תודה, ובעזרת השם נמשיך לעשות ולהצליח להביא את ישראל למקומות הראשונים בעולם, בקלות בעשיית עסקים, להעלות את הרווחיות של בעלי העסקים אבל על הדרך כמובן לרסק את יוקר המחייה, זאת אחת המשימות שלנו ואני מקווה שאנחנו נעמוד בהן במהרה.

אביר קארה: תודה.

מיכאל ביטון: דברים כדורבנות אמיר, ואני רוצה להגיד לך שאתה סגן שר אבל אתה לא מתהלך בממשלה כסגן שר, אתה חרוץ כמו אחרון חברי הכנסת באינטנסיביות של קידום הדברים שחשובים לך ובנפשך, ואפילו שאתה קצת עם מבנה גוף של מתאגרף אתה יודע גם להתפשר ולהבין שהדרך היא דרך ויש לכבד את האינטרסים המגוונים.

מיכאל ביטון: ובאמת הגענו לדעתי לתוצאה אפילו יותר טובה ממה שהונחה בממשלה והגמשנו חלק מהדברים ופתחנו פתרונות במהלך הוועדה, ובסוף המבחן זה היישום ואתה כמו גשר לממשלה.

מיכאל ביטון: אז זו אותה אינטנסיביות של ההסדרים, היא צריכה להיות אינטנסיביות של הבקרה שלך כאיש ממשלה על היישום של החוקים הטובים שהבאנו.

מיכאל ביטון: תודה לך.

מיכאל ביטון: אסף וסרצוג, כן.

אסף וסרצוג: תודה אני אהיה קצר, אני אשתדל לא להיות פומפוזי מדי אבל זה באמת יום מרגש.

אסף וסרצוג: קשה לי להסביר לכם גם ברמה האישית, תיכף אני אגיד פה קצת על האנשים שעבדו על זה, של לראות משהו שנרקם באיזה נייר קטן, באיזה רעיון שעלה ומתחילים לייצר אותו למשהו שבסוף עובר לאירוע כזה, וקשה לי גם באמת להפריז בהיקף של הרפורמה הזאת.

אסף וסרצוג: אני לא חושב שהרבה אנשים מבינים מה ההיקף של הרפורמה הזאת.

אסף וסרצוג: תמיד באים עם נקודה פה ונקודה שם ואף פעם לא משנים את המהות, לא הופכים את הקערה על פיה ומשנים את כל הרציונל.

אסף וסרצוג: והרפורמה הזאת עשתה את שניהם, היא גם מטפלת, לא אגיד שבכל המוצרים במקש, אבל בחלק ענק מהמוצרים בנשק, תמרוקים, מזון רגיש, תקינה, מוצרי חשמל.

אסף וסרצוג: זה דברים שכל אחד מהם היה יכול להספיק לחוק הסדרים בפני עצמו.

אסף וסרצוג: וכל הרציונל של להפוך את הקערה הזאת על פיה, שהכול עובר על בסיס מה שאירופי ומה שמוחרג זה באמת החריג ולא הפוך, וכל הרציונליים שנעבור לבסיס הצהרה והשוואה לתקינות אירופית, ועוד המון דברים שנעשו פה לאורך הדרך, הם חסרי תקדים בכל מובן.

אסף וסרצוג: אז אני חושב שחשוב שיבינו את זה ובאמת קשה לי להפריד, זה באמת אירוע מרגש.

אסף וסרצוג: אני רוצה להגיד קודם כל תודה כמובן ליו"ר הוועדה על תמיכה מלאה והתגייסות.

אסף וסרצוג: זאת רפורמה שרבים לא נתנו לה סיכוי ולו בגלל ההיקף שלה, ולו בגלל המורכבות שלה.

אסף וסרצוג: אני חושב שפירקת את זה ודחפת את זה.

אסף וסרצוג: היה איזה שלב שכעסת עלי שאנחנו לא מתקדמים בקצב שלך.

מיכאל ביטון: עד היום אנחנו מחכים לתוספת השלישית.

אסף וסרצוג: אבל זה בסוף מה שגורם, רפורמות בטח כאלה צריכות הרבה שותפים והרבה אנשים שרוצים שזה יצליח אז המון תודה.

אסף וסרצוג: המון תודה לחברי הוועדה, כל מי שיושב פה וגם כל מי שלא פה.

אסף וסרצוג: באמת המון המון תודה על הייעוץ, והעזרה, והתמיכה, והשעות הרבות, לאיתי ולצוות הנהדר.

אסף וסרצוג: אני שמח שהוא עכשיו בתור היועץ המשפטי, אבל פעם קודמת שהעברתי חוק הסדרים איתו אז - - -

מיכאל ביטון: מה הוא היה?

אסף וסרצוג: הוא היה העוזר של היועצת המשפטית והיום הוא יושב בתור היועץ המשפטי של הוועדה והמון תודה.

אסף וסרצוג: וכמובן לכל צוות הוועדה כולו, עידית וכולם, והצוות של מיכאל, שלי וכולם פשוט זמינים מדהימים ודוחפים.

אסף וסרצוג: תודה לכל משרדי הממשלה שעבדו איתנו על הדבר הזה.

אסף וסרצוג: אני חייב להגיד עוד שני דברים.

אסף וסרצוג: אחד, לשרת הכלכלה שלא פה, כמובן גם לצוות המשרד שנרתם איתה.

אסף וסרצוג: בחלומות הכי ורודים שלנו לא יכלנו לקוות לכזאת תמיכה.

אסף וסרצוג: היא לקחה אותנו יותר לקצה ממה שאנחנו אפילו חשבנו שאפשר לעשות בהתחלה ואני חושב שראיתם את הסוף, גם עכשיו, את זה שהיא מתעצבנת שהדברים לא מוחרגים, זה פשוט לא מובן מאליו.

אסף וסרצוג: ואיתה כמובן כל צוות המשרד, מהמנכ"ל ודרך איגור, גלית וכל מי שיושב פה, שכמובן נתנו לזה גיבוי מלא.

אסף וסרצוג: והחלק שלה הוא גם יותר גדול רק מהתקינה, לא הרבה יודעים אבל אפילו בתמרוקים יש לה חלק גדול בזה שזה התקדם והגיע לאן שהגיע.

אסף וסרצוג: אז גם המון תודה כמובן לכל משרדי הממשלה שעבדו, אנרגיה, תקשורת וכמובן בריאות שלא נמצאים פה.

אסף וסרצוג: היה מאתגר אבל הם בסוף נרתמו ועשו המון.

אסף וסרצוג: ואני חייב לסיים רגע בלהגיד תודה לארבעה האנשים שאני חושב שלא יבינו כמה המחויבת שלהם והעבודה שהם השקיעו היא אדירה וזה הראל וטלי, ובעיקר גם אלה ונעם, אל תכעסו עלי הראל וטלי.

אסף וסרצוג: הן עבדו 24/7 כבר משהו כמו 3-4 חודשים, עובדות פשוט 24/7.

אסף וסרצוג: קשה לי רגע להסביר לכם, אני יכול להראות לכם את קבוצת הוואטסאפ , הן כותבות בשעות לא שעות.

קריאה: הייתם כבר מכניסים אותנו לקבוצה, יותר קל.

אסף וסרצוג: אתם לא רוצים, הטעות הכי גדולה שאני עשיתי זה שאמרתי להם באיזשהו שלב תכניסו אותי לקבוצת הוואטסאפ.

אסף וסרצוג: אתה כאילו דקה נרדם, זה 112 הודעות שאתה גם לא מבין מה קורה שם.

אסף וסרצוג: אני מוכן להדליף את זה ליו"ר הוועדה והוא יעשה עם זה מה שהוא רוצה.

אסף וסרצוג: אבל רק מלראות את הדינמיקה שם, את התסכולים, את ההצלחות, את איך שזה עובד והשעות שעובדים.

אסף וסרצוג: כל מוצאי שבת אני הייתי חרד מהרגע שתצא שבת, כי אז הן היו מתחילות להפגיז וזה הלחיץ אותי.

אסף וסרצוג: אז המון תודה, זה ממש לא מובן מאליו.

אסף וסרצוג: הם עשו עבודה מדהימה והם היו המנוע מאחורי זה.

אסף וסרצוג: המון תודה.

מיכאל ביטון: קודם כל, תודה לך.

רז הילמן: תודה רבה.

רז הילמן: באמת יום מרגש, אני חושב שהרפורמה הזאת היא רפורמה מאוד מאוד משמעותית והקרדיט הגדול באמת מגיע לשרים ולוועדה, וליו"ר הוועדה שעשו כאן מהלך מאוד משמעותי וספגו גם לא מעט אש בדרך.

רז הילמן: חשוב לי מאוד, התועלות של הרפורמה הוסברו על ידי אחרים, אז אני אתמקד באמת גם בתודות הפרסונאליות יותר, כי כמו שנאמר כאן העבודה על ידי עובדי המדינה שהרבה פעמים הם מאוד מושמצים, הייתה מאוד מאוד אינטנסיבית.

רז הילמן: בתור מישהו שעבד מולם צמוד, ראיתי את המסירות, בלילה הייתי מוציא את הכלב לטיול ומקבל עוד טלפונים ומוצא אותם עדיין במשרד עובדים על הרפורמה ובאמת במשך תקופה מאוד ארוכה.

רז הילמן: אז באמת זה לא מובן מאליו, וגם במשרד הכלכלה, גם במשרד האוצר, גם במשרד הבריאות, באמת ראוי להערכה ואני ממש משוכנע שהרפורמה הזאת תשיג את המטרה שלה.

רז הילמן: הדבר האחרון שאני רוצה להגיד זה מה שאמרתי בדיון הראשון וזה שאחת הדרכים שהיא תשיג את המטרה שלה זה אם אנחנו נשקיע הרבה מאוד בהדרכה ובהטמעה.

רז הילמן: בעצם זה שינוי תפיסתי ליבואנים, על האחריות שהם לוקחים על עצמם, על האופן שבו הם מוודאים שההצהרות שלהם הן מבוססות.

רז הילמן: אנחנו נהיה שם לעשות את זה ואני מקווה שגם משרדי הממשלה יעזרו לנו לעשות את ההסברה הזאת.

מיכאל ביטון: כן, צריך ממש כנס יבואנים או כמה כנסים ולהציע להם יומיים או שלושה של הדרכות, פרט-פרט, טפסולוגיה, נהלים, עניינים.

מיכאל ביטון: ממש לתת להם את ההזדמנות באופן שקוף.

מיכאל ביטון: גם חלק היום בטח לא צעירים, בני 60-70, צריכים שפה ואנגלית וצריך לעזור להם בדברים האלה, לפתוח להם את הדלת.

מיכאל ביטון: כן אדוני.

אייל פרובלר: בשם התעשייה אדוני.

מיכאל ביטון: לפרוטוקול תגיד את השם.

אייל פרובלר: אייל פרובלר, יועץ משפטי בהתאחדות התעשיינים.

אייל פרובלר: אני ליוויתי את כל הדיונים בשם התעשייה ואני רוצה לומר שהעבודה רק מתחילה עכשיו.

אייל פרובלר: זאת באמת רפורמה מאוד מעקיפה כמו שאמרו, משמעותית, פותחת לחלוטין את היבוא ובאמת חד פעמית ואם לא תהיה פה אכיפה, ואנחנו מבקשים, דורשים, שבאותה אינטנסיביות שכל החברים פה קידמו את הרפורמה הזו, תדאגו גם לאכיפה כי ללא איכפה פגיעה בצרכנים אבל גם בתחרות ההוגנת של התעשייה.

אייל פרובלר: אז העבודה רק מתחילה עכשיו מבחינתנו ואכיפה זה Must.

אייל פרובלר: ושניים, באמת להודות לך אישית אדוני יושב הראש, הודינו לך כבר במכתב, אבל באמת על הדיון שמבחינתנו הרבה פעמים היה קשה, אבל היה מאוד מאוד מאוזן ומאוד מאוד קשוב.

אייל פרובלר: ותודה לך, תודה אישית.

מיכאל ביטון: תודה אייל, תודה רבה.

מיכאל ביטון: חבר הכנסת רון כץ, בבקשה.

רון כץ: תודה רבה אדוני.

רון כץ: אז באמת זה יום מרגש, גם עבורי אישית, אנחנו מ-2013 רצנו עם כל מיני סיסמאות של "איפה הכסף?

רון כץ: " וכל מיני דברים כאלה שדיברנו ממש על יוקר המחייה, אבל גם כי הרבה מאוד סטיגמות נשברו לי בוועדה הזאת.

רון כץ: קודם כל, התגלית האישית שלי זה יו"ר הוועדה, אני מראש אמרתי שאני רוצה להיות - - -

אביר קארה: תגלית הכנסת, תגלית השנה.

רון כץ: תגלית השנה זה מיכאל.

מיכאל ביטון: אני חושב היועץ המשפטי הזה הוא גם מתחרה.

רון כץ: אז באמת אני מאוד מאוד שמח שאני חלק מהוועדה שאתה מוביל והדרך של הניהול שלך והיוזמות שלך, והפתרונות והפשרות שלך, אני חושב שהן היו אחוז גדול מאוד בזה שהצלחנו להעביר פה את הדבר הזה.

רון כץ: כמובן יחד עם צוות מדהים, אני חושב שוועדת הכלכלה, אני משוחד כי אני באמת, אני חושב שהצוות של ועדת הכלכלה הוא באמת הצוות הכי טוב בכנסת, זה אני אומר לכם.

רון כץ: וגם משרד האוצר, שתמיד הפחידו אותי ואמרו לי תזהר ותשמר, אני חושב שהפכנו להיות, אני יודע איזה קפה כל אחד אוהב.

אביר קארה: רון כץ אני מקווה שאתה לא הכלכלן ה-61 עכשיו באגף התקציבים.

רון כץ: הם עוד לא קיבלו אותי, תראה איזה איכויות.

רון כץ: אז באמת זה רגע מרגש וזאת בשורה אדירה לציבור הישראלי, הרפורמות שהבאנו בוועדה הזו יורגשו, באמת, בטווח הקרוב על ידי הציבור וזה מדהים.

רון כץ: וזאת גם הזדמנות נהדרת לומר תודה לכל מי שלקח חלק, גם לתעשיינים שההערות שלכם היו במקום וקיבלו אותן, והרבה מאוד דברים השתנו בזכותכם והוועדה הזו מחבקת אתכם ובטח משרד הכלכלה.

רון כץ: ולומר גם תודה לשרה שבאה עם הרבה מאוד אנרגיות והרבה מאוד רצון טוב באמת לפתוח ולהוריד חסמים.

רון כץ: וכמובן פה לשותף שלי שאוהב לצעוק עלי, לאביר, שאנחנו מתווכחים הרבה אבל בסוף הגישה שלנו היא אחת, שאנחנו צריכים לעשות כמה שיותר בשביל להוריד את הרגולציה במדינת ישראל.

רון כץ: כי בסופו של דבר זאת הדרך להורדת מחירים ולהקל על יוקר המחייה שהוא כל כך גבוה.

רון כץ: אז לסיכום אני מקווה שיפסיקו התקנים הייחודים של מדינת ישראל, נחיל על עצמנו את כל התקנים שמקבלים באירופה ובארצות הברית ואני חושב שאנחנו עשינו פה שיא פתח אדיר.

רון כץ: אז שרק המשיך ככה, פתחנו חזק.

אביר קארה: גם למדינות המוכרות.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

מיכל שיר סגמן: כן.

מיכל שיר סגמן: אני אהיה קצרה, אני לא אחזור על מה שאחרים אמרו.

מיכל שיר סגמן: קודם כל צוות מדהים, גם אני הופתעתי מאוד מאוד לטובה, כבוגרת ועדת כספים, הדינמיקה הייתה מאוד שונה גם בקדנציות הקודמות, אז יש גם מקום להשוואה.

מיכל שיר סגמן: אז תודה רבה גם לאוצר, גם להכנה שלנו חברי הכנסת עוד לפני שהחוק בכלל הגיע, להציג לנו, להסביר לנו בסבלנות את המשמעויות עוד לפני שנכנסנו עמוק פנימה לתוך הסעיפים.

מיכל שיר סגמן: היה כיף והשיח היה שיח מאוד בריא, מאוד נכון, גם מאחורי הקלעים, גם כשלא מסכימים, נעשה בצורה שהיא ראויה ואני חושבת שבסוף הוצאנו חוק טוב.

מיכל שיר סגמן: אז באמת תודה גם לצוות הוועדה, גם למשרד הכלכלה, משרד האוצר וכל מי שלקח חלק וכמובן לחברי חברי הכנסת שאנחנו גם בינינו לבין עצמנו לא כל כך ירדנו אחד מהשני, וזה כלל גם הרבה מאוד שיחות, והרבה מאוד פגישות והרבה מאוד עבודה משותפת וכיף לעבוד אתכם.

מיכאל ביטון: תודה רבה חברת הכנסת מיכל שיר.

אביר קארה: רגע, אז עכשיו כולכם באים איתי למטה לגלעד קריב?

אביר קארה: אני צריך אתכם.

מיכאל ביטון: אותנו?

מיכאל ביטון: אנחנו יוצאים לאפטר ואתה לך תעבוד.

מיכאל ביטון: אני רוצה להגיד, הרגע הזה הוא סוף של שבועיים אינטנסיביים וכמה שבועות אינטנסיביים של הכנת חוק ההסדרים ועדת כלכלה.

מיכאל ביטון: עמדנו ביעדים ב-100%, כל החוקים שהוטלו על ועדת הכלכלה בוצעו ואושרו בשינויים גדולים, אבל בוצעו ואושרו ובחלקם אנחנו מאמינים שגם השבחנו ושיפרנו את החקיקה.

מיכאל ביטון: לכן באמת תודה לכם לחברי הכנסת ומי שפה זה הרציניים.

מיכאל ביטון: לימור שיצאה שהייתה פה הרבה, מיכל שיר, רון כץ ואביר קארה שהוא נותן בראש ונחוש, ואנחנו שמחים על השותפות שבנינו איתו בעבודת ועדת הכלכלה.

מיכאל ביטון: בבוקר ציינתי את כל השמות של כולם, לא נצליח עכשיו שוב לעשות את זה.

מיכאל ביטון: אבל לאנשי האוצר שליוו את כל הרפורמות שלנו, לכלל משרדי הממשלה שהיו בוועדה הזאת בתקופת חוק ההסדרים, זה כולל תשתיות, כלכלה, תקשורת, חקלאות, תחבורה, בריאות וכן, היו פה הרבה.

מיכאל ביטון: לאנשי המקצוע, באמת ההערה שלך רז, לא תמיד מעריכים עובדי מדינה כמה הם רציניים, כמה הם חרוצים, כמה הם יסודיים.

מיכאל ביטון: ופה אתה רואה עובדי מדינה שכל אחד מהם היה יכול לעבוד בשוק הפרטי ולהרוויח יותר, והם עושים את זה משליחות ותורמים לפיתוח כלכלת ישראל.

מיכאל ביטון: אז בעצם הרגע הזה הוא סיום של כלל עבודת ועדת הכלכלה בחוק ההסדרים.

מיכאל ביטון: עשתה את זה בחריצות, בנעימות, בתוצאות, בהסכמות.

מיכאל ביטון: מידי פעם הגברנו את הקול, אבל רוב הזמן עשינו את זה על מי מנוחות.

מיכאל ביטון: אני רוצה להודות לעידית מנהלת הוועדה ולצוות שלה, לאיתי ולצוות שלו בייעוץ המשפטי, אביגיל כספי ספציפית גם על העבודה הזאת בפרק היבוא, ליאור הדובר שלנו, לאנשי ערוץ הכנסת, הזום והשידור, לאנשי הפרוטוקול.

מיכאל ביטון: אנחנו נמשיך לעבוד בוועדת כלכלה, אתגרים רבים יש למשק, מצב הדיור, דיור בר השגה, סוג הדיור שנמכר בישראל, האפשרות להיות חקלאי ויזם בישראל, תוך כמה זמן מקבלים קרקע.

מיכאל ביטון: עולמות שלמים, יוקר המחייה, רשתות המזון, האשראי החוץ בנקאי שלפעמים מכניס אנשים לחובות ואין מספיק פיקוח, ועוד המון סוגים ונושאים ששמנו בצד כדי לעמוד ביעד הממשלתי של חוק ההסדרים.

מיכאל ביטון: אני מקווה שהרוח הזאת ושיטות העבודה שבנינו בחוק ההסדרים יעמדו לנו בשוטף ואנחנו נהיה כאן לעשות פיקוח ובקרה על משרד הממשלה שרצו חוקים מהר ואנחנו נדרוש תוצאות מהר ויישום מהר.

מיכאל ביטון: אז תודה רבה לכולם.