ועדת הכספים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 99, 2021-10-04 10:00

אלכס קושניר: בוקר טוב לכולם.

אלכס קושניר: היום כ"ח בתשרי התשפ"ב, 4 באוקטובר 2021.

אלכס קושניר: אני פותח את ישיבת הוועדה.

אלכס קושניר: אנחנו פותחים את המושב, אז שיהיה לנו בהצלחה.

אלכס קושניר: אני מקבל בברכה את שר האוצר, אביגדור ליברמן, שר במשרד האוצר, חמד עמאר, רם בלינקוב, מנכ"ל משרד האוצר, יוגב גרדוס וגם החשב הכללי.

אלכס קושניר: ברוכים הבאים, תודה שבאתם.

אלכס קושניר: אנחנו הולכים לשמוע את הסקירה של שר האוצר ושל נציגי האוצר על תקציב המדינה 2022-2021.

אלכס קושניר: אני מבקש מחברי הכנסת לרשום את השאלות, בסוף ההצגה אנחנו נאפשר שאלות ואחר כך תשובות במרוכז.

אלכס קושניר: כלקח מאתמול אחרי ההצגה של שרת הכלכלה, אורנה ברביבאי, אני מבקש שהשאלות יהיו ממוקדות וענייניות, ולא כמו אתמול, שכל אחד פרש משנה שלמה.

אלכס קושניר: אז כדי שנוכל לקבל תשובות לשאלות שאנחנו שואלים, אני מבקש שנהיה מתמוצתים.

אלכס קושניר: אדוני שר האוצר, בבקשה.

אביגדור ליברמן: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

אביגדור ליברמן: תודה לחבריי למשרד האוצר, תודה לחברי הכנסת.

אביגדור ליברמן: זה היועץ המשפטי של משרד האוצר – שייתנו לו להיכנס.

אביגדור ליברמן: לפני שאנחנו נצלול לתוך התקציב, הכי חשוב להדגיש שכלכלת ישראל עובדת וצומחת.

אביגדור ליברמן: פה חשוב להתייחס, לפני התקציב, לכל הפרמטרים האובייקטיבים.

אביגדור ליברמן: כשאני מדבר על הפרמטרים האובייקטיביים, זה קודם כל גבייה.

אביגדור ליברמן: אני חושב שבנושא גביית מיסים אנחנו עולים על כל הציפיות.

אביגדור ליברמן: בנושא של נפח הפעילות בכרטיסי האשראי – זה שובר את כל השיאים.

אביגדור ליברמן: גם כשאנחנו מסתכלים על הדוחות הרבעוניים של כל החברות שנסחרות בבורסה, כל מי שעוקב אחרי הדוחות, הם נותנים תמונה ברורה מאוד.

אביגדור ליברמן: גם בנושא הייצור – אני חושב שבנושא הייצוא אנחנו במצב יותר מדי טוב, עשינו over-doing.

אביגדור ליברמן: כלומר, אם אני לוקח את מאזן התשלומים של מדינת ישראל, אנחנו בפלוס – ואני מדבר על חצי השנה – 13.2 מיליארד דולר.

אביגדור ליברמן: הפרמטר הזה מצד אחד הוא פרמטר מאוד מעודד, מצד שני, הוא גם מדכא.

אביגדור ליברמן: השקל חזק מדי וזה פוגע קודם כל בייצוא התעשייתי של מדינת ישראל.

אביגדור ליברמן: אם קודם בתמורה לכל דולר היצואן קיבל 3.8 או 3.7 שקלים, היום זה בקושי 3.2, ופה שום גידור או שום התערבות של בנק ישראל לא יכולים לעזור כשאתה מדבר על עודף במאזן התשלומים של 13.2 מיליארד דולר.

אביגדור ליברמן: אלה כל הפרמטרים האובייקטיביים.

אביגדור ליברמן: מה שעוד מאפיין את התקציב הזה, התקציב הזה הוא הכי חברתי שאי פעם התקבל במדינת ישראל, וגם כמות חסרת תקדים של מנועי צמיחה.

אביגדור ליברמן: כשאני מסתכל על מה שכלול בחוק ההסדרים, צריך להבין שההיגיון המסדר של התקציב הנוכחי אלו אותן רפורמות ואותם שינויים פיסקליים שאמורים להבטיח הכנסה גבוהה למדינת ישראל בשנת 2022.

אביגדור ליברמן: אני כבר אמרתי שאנחנו אומנם עוסקים בתקציב של 2022-2021, אבל חייבים לחשוב כבר על התקציבים 2024-2023.

אביגדור ליברמן: ואם אמרתי שההיגיון המסדר של התקציב הזה הוא קודם כל רפורמות ושינויים מבניים, בתקציב 2024-2023 נצטרך לתת מענה לאותן קבוצות בחברה הישראלית שמקופחות ותשובה לאותם הסכמים קיבוציים שכבר פגו תוקף, לדעתי רובן ב-2019.

אביגדור ליברמן: אני רק אקדים ואגיד שבהערכה זהירה העלות של כל ההסכמים הקיבוציים שמחכים לנו בדרך, או תשובה לכל הקבוצות בחברה הישראלית – אם אלו עובדי מינהל ומשק, אם זו הסתדרות המורים, אם אלו המטפלות, אם אלו רופאים מתמחים ואם אלו חיילים בסדיר, הכול ביחד מדובר בכ-11 מיליארד שקלים.

אביגדור ליברמן: לכן זה לא ריאלי כרגע – גם אם מילטון פרידמן פתאום יבוא לכאן, גם הוא לא ימצא 12-11 מיליארד שקלים שאנחנו חייבים אותם, ושלא יהיו פה שום אשליות בנדון.

אביגדור ליברמן: לכן אנחנו דוחים את כל המשאים והמתנים לגבי ההסכמים הקיבוציים, נדחה את זה לשנת 2022.

אביגדור ליברמן: במהלך 2022 מקווים להגיע להסכמות עם כל הקבוצות ועם כל המגזרים ולתת לזה כבר ביטוי ותשובה מעשית מה-1 בינואר 2023.

אביגדור ליברמן: עוד כמה נתונים כלליים לגבי תקציב 2022-2021.

אביגדור ליברמן: תקציב 2021 – 432.3 מיליארד שקלים.

אביגדור ליברמן: תקציב 2022 הוא 452.5 מיליארד שקלים.

אביגדור ליברמן: אני חושב שגם בנושא הגירעון והצמיחה אנחנו נעמוד בכל אותם היעדים, אפילו מעבר לזה.

אביגדור ליברמן: רק להדגיש כמה דברים חשובים מבחינתי, זו ההחלטה העקרונית המהותית שקיבלנו – ופה משרד האוצר היה ברור ונחוש מהרגע הראשון – להשאיר את המשק פתוח ולא ללכת לסגרים ולנסות לנהל את החיים לצד הקורונה.

שלמה קרעי: להכיל את המתים.

אביגדור ליברמן: להכיל קודם כל את החיים ולתת להם פרנסה ואוכל ותשובה כמו שאנחנו חייבים לתת.

אביגדור ליברמן: אני גם מציע לכולם להסתכל על כל נושא הסגרים – אני עוקב בקשב רב, יומיומי, אחרי שתי מדינות ששם הם מתנהלים בצורה אחרת, הפוכה, עם סגרים ממושכים והכי פשוטים והכי נוקשים שרק אפשר: ניו זילנד ואוסטרליה.

אביגדור ליברמן: ואני מציע לכולם לעקוב גם אחרי מה קורה בשתי מדינות מאוד מתקדמות, ניו זילנד ואוסטרליה.

אביגדור ליברמן: הנושא של הסגרים לא עובד, למרות הסגרים הכי נוקשים, הכי קשוחים, בימים האחרונים במדינה כמו ניו זילנד יש התפרצות נוספת של התחלואה.

אביגדור ליברמן: ולכן צריך להבין שהתשובה לקורונה היא בשני מישורים – קודם כל החיסונים והיגיינה בסיסית.

אביגדור ליברמן: זו התשובה.

אביגדור ליברמן: הנושא של הסגרים לא עובד, ומה שבטוח הוא שהסגרים פוגעים בכלכלה בצורה אנושה, בצורה הקשה ביותר.

אביגדור ליברמן: אבל לא צריך לעשות את כל הטעויות לבד, אפשר גם ללמוד מטעויות של אחרים, וכרגע כל העולם וכל אחד מטפל בצורה אחרת.

אביגדור ליברמן: גם לגבי ההחלטה בנושא של חובת החיסון – אני חושב שגם פה הנושא הזה נבדק לא רק במדינת ישראל, אלא גם במדינות בארצות הברית כמו קליפורניה, כמו ניו יורק, וגם בצרפת.

אביגדור ליברמן: כדאי מאוד לעקוב גם אחרי ההחלטה של בית המשפט העליון בצרפת שקבע שהממשלה רשאית לחייב – שם הייתה תביעה ספציפית לגבי עובדי מערכת הבריאות.

אביגדור ליברמן: שהממשלה רשאית לחייב לעבור חיסונים, ובמקרה שאנשים לא ירצו, גם לפטר אותם.

אביגדור ליברמן: אז אנחנו בסופו של דבר לא לבד על כדור הארץ, וכדאי מאוד לעשות את הפקת הלקחים בצורה רחבה ולא רק לגבינו.

אביגדור ליברמן: אם אני אתן כמה דוגמאות מאותם השינויים הדרמטיים שאני הזכרתי בתחילת הדרך – התוספת לבסיס התקציב של משרד הבריאות, בלי קשר לקורונה, של 2 מיליארד שקלים היא חסרת תקדים.

אביגדור ליברמן: מ-1996 אני מלווה את תקציבי המדינה.

אביגדור ליברמן: אני לא זוכר שהוסיפו אי פעם לתקציב משרד הבריאות בבסיס התקציב 2 מיליארד שקלים.

אביגדור ליברמן: כשאני מסתכל על משרד הרווחה, 700 שקל לבסיס התקציב.

אביגדור ליברמן: לא חיכינו אפילו לאישור התקציב, אלא 150 מיליון שקל למאבק באלימות במשפחה הוספנו כבר בשוטף.

אביגדור ליברמן: תוספת של מיליארד שקלים למשרד החינוך, מתוכם 700 מיליון שקל לבסיס התקציב.

אביגדור ליברמן: אני חושב שזו הפעם הראשונה בהיסטוריה שהתקציב של משרד החינוך הוא יותר גדול מתקציב משרד הביטחון.

אביגדור ליברמן: גם בנושא התקציב של המשרד לבט"פ – אנחנו הוספנו כמיליארד שקל, שזה כולל הגדלת סד"כ של 1,100 שוטרים, וחלק ניכר מהכסף יופנה למאבק בפשיעה במגזר הערבי.

אביגדור ליברמן: תוספת 300 מיליון שקל למענק השנתי לניצולי השואה.

אביגדור ליברמן: כלומר, מקפיצים את המענק השנתי לניצולי השואה מ-4,000 שקלים ל-6,500 שקל.

אביגדור ליברמן: תוספת של מיליארד וחצי שקלים לאזרחים הוותיקים הזכאים להבטחת הכנסה על מנת להביא להכנסת המינימום, ל-70% משכר המינימום.

אביגדור ליברמן: פתרון לשתי בעיות כואבות – נכים כלליים, תוספת של 1.8 מיליארד שקל, והגענו להסכם עם ארגוני הנכים, וכמובן, מיליארד שקל לנכי צה"ל.

אביגדור ליברמן: תוכנית "ממדים ללימודים" – תוכנית שהתחילה בתקופתי כשר הביטחון יחד גדי אייזנקוט.

אביגדור ליברמן: התוכנית הזאת נמצאת בבסיס התקציב, ואני מקווה שהחוק יאושר בכנסת.

אביגדור ליברמן: גם התוכנית מ-2018, מיגון הצפון, 5 מיליארד שקלים לעשר השנים הבאות, 500 מיליון שקל בכל שנה.

אביגדור ליברמן: הכול נמצא בתוך התקציב, ואלו רק כמה דוגמאות מאותו התקציב הכי חברתי שהכנסת אישרה אי פעם.

אביגדור ליברמן: גם בנושא מנועי צמיחה – מנועי צמיחה חסרי תקדים.

אביגדור ליברמן: הדוגמה הכי בולטת היא המטרו.

אביגדור ליברמן: המטרו של גוש דן הוא פרויקט שמוערך ב-150 מיליארד שקלים, הפרויקט הכי גדול בתולדות המדינה, שמקיף 24 רשויות מכפר סבא עד רחובות, כולל תחנות תת-קרקעיות.

אביגדור ליברמן: אותה תוכנית רב שנתית לפיתוח הרכבת, שכוללת 46 מיליארד שקלים.

אביגדור ליברמן: עוד דוגמה בולטת היא כל הנושא הבינה המלאכותית.

אביגדור ליברמן: אנחנו הוספנו רק לנושא הזה של הבינה המלאכותית 550 מיליון שקלים.

אביגדור ליברמן: דבר שלדעתי הוא קריטי, זה בתחום התקשורת, פריסה של כל הסיבים האופטיים גם על ידי המדינה גם על ידי הסקטור הפרטי.

אביגדור ליברמן: זו השקעה כוללת של 6.8 מיליארד שקלים ונוכל לחבר 2 מיליון איש לאינטרנט מהיר ולכל אותם כלים שמחייבים את העולם המודרני, את המדינה המודרנית, לספק לאזרחים, כולל יישובים קטנים, כולל יישובים בפריפריה, בדגש על הפריפריה, לחבר 2 מיליון אנשים.

אביגדור ליברמן: השקעה כוללת של 6.8 מיליארד שקלים, חלק של המדינה, חלק של הסקטור הפרטי, גם הקצבנו תדרים נוספים לדור 5.

אביגדור ליברמן: אני אומנם משתמש בדור 0.5, אבל כנראה שאי אפשר לעצור את הקדמה ונצטרך לחבר את מדינת ישראל לדור 5 והקצבנו לזה תדרים.

אביגדור ליברמן: זהו, אלו הפרמטרים הכללים.

אביגדור ליברמן: אני מציע שראש אגף התקציבים קצת יצלול פנימה ואחר כך אנחנו נהיה מוכנים – רמי, אני מציע שאתה תתחיל בכמה מילים ואחר כך ראש אגף התקציבים.

רם בלינקוב: אני אגיד כמה מילים כלליות.

רם בלינקוב: מבחינת התקציב, המדיניות הייתה לצאת בהדרגה מהמשבר במובן שאנחנו הולכים על גירעון מידתי, לא כזה שאנחנו היינו רוצים לראות לטווח הארוך, אבל הרבה יותר נמוך ממה שהיה פה בשנה שעברה.

רם בלינקוב: מאחר ונמנענו מהטלת מיסים של הכנסה והסקטור העסקי, אז חיפשנו את עיקר הבשורה בתחום השינויים המבניים.

רם בלינקוב: לשינויים הללו יש שלושה מאפיינים, חלקם הם כאלו שפשוט יגדילו את ההכנסה הפנויה של הפרטים במשק, של האזרחים והאזרחיות, כמו אם אתה עושה רפורמה ביבוא ואתה מוזיל את התמרוקים, אז ההכנסה הפנויה והאפקטיבית גדלה.

רם בלינקוב: הדבר השני מאפשר לנו להגדיל הכנסות מדינה מבלי שאנחנו נאלצים להטיל מיסים כמו הרפורמה של אגרות החוב, ומבלי לפגוע בזכויות של החוסכים וכיוצא בזה.

רם בלינקוב: הדבר השלישי מאפשר הקלה בהשקעות במשק, למשל הרפורמה בתחום הרגולציה תעודד השקעות ותביא לצמיחה משמעותית.

רם בלינקוב: אלה העקרונות שהנחו אותנו, ואני חושב שהתוכנית פה היא מקיפה באופן משמעותי ותאפשר למשק להגדיל מאוד את קצב הצמיחה שלו.

רם בלינקוב: עד כאן.

אלכס קושניר: תודה רבה.

אלכס קושניר: יוגב גרדוס בבקשה.

יוגב גרדוס: בוקר טוב, יש לי גם מצגת.

יוגב גרדוס: אני אגיד כמה דברי פתיחה בהמשך למה שהשר והמנכ"ל אמרו.

יוגב גרדוס: קודם כל, זה מרגש, העברת תקציב, כבר כמעט שכחנו.

יוגב גרדוס: אני חושב – ויש לי ניסיון די רב בהעברת תקציבים – שזה אחד התקציבים הכי משמעותיים שעברו פה, אני לא אגזים, אפילו בעשרות השנים האחרונות, ואני גם אגיד למה אני חושב את זה.

יוגב גרדוס: הוא תקציב שבנוי כמו רוב תקציבי המדינה, על שתי רגליים: יש את כל ההיבט הפיסקלי – בעוד שנייה אני אציג את האסטרטגיה הפיסקלית בהמשך למה שהמנכ"ל אמר – ואת כל הרגל של השינויים המבניים והרפורמות.

יוגב גרדוס: בהיבט הפיסקלי, צריך לזכור שיש פה שנת מעבר בשנת 2021 משנת משבר הקורונה לשנת 2022, שהיא שנה שבה אנחנו נקטין משמעותית את הגירעון וניצור מתווה להפחתת גירעון מדורג לשנים שאחרי.

יוגב גרדוס: כמובן שכל התקציב עצמו, כל ההשקעה הפיסקלית שבנויה, כמו שהשר אמר, גם מטפלת בבעיות שהיו פה במשך מספר רב של שנים ולא טופלו, גם בגלל שלא עבר תקציב – אם זה קצבאות הנכים ואם זה נכי צה"ל, ואם זה השלמת הכנסה לקשישים והיבטים רבים אחרים – וגם זורעת את זרעי הצמיחה לעתיד, שאני עוד שנייה אציג, פרוייקטי תשתית בהיקפים חסרי תקדים, השקעות בתקשורת, תוכנית דיור שתוצג.

יוגב גרדוס: כל הדברים האלה הם חלק מהאסטרטגיה הפיסקלית.

יוגב גרדוס: במקביל, ואני אציג את זה, יש לנו את כל הרפורמות והשינויים המבניים, שהם מה שימשוך את המשק קדימה לשנים הבאות ויאפשר לנו את הצמיחה שתביא ליכולת של המשק לממן את כל אותן הוצאות חברתיות והוצאות פיתוח.

יוגב גרדוס: בהיבט הזה אנחנו ערים לביקורת או לאמירות שיש פה חוק הסדרים כבד מאוד.

יוגב גרדוס: זה נכון שהוא כבד, אבל כמו שהוא כבד הוא גם משמעותי ומטפל פה בדברים שעוד שנייה נציג.

יוגב גרדוס: הם שכבו פה הרבה מאוד שנים בלי טיפול.

יוגב גרדוס: אני מודה גם לממשלה וגם לכנסת שמשקיעים את הזמן ואת ההקשבה לנושאים האלה.

יוגב גרדוס: בעוד שנייה נציג איך זה נראה כמכלול.

יוגב גרדוס: אולי נצלול פנימה לתוך המצגת.

יוגב גרדוס: נתחיל בנקודת הפתיחה למשבר – אני אקצר בנושא הזה כי עשינו כאן סקירה לפני מספר שבועות.

יוגב גרדוס: צריך לזכור שהפרמטר המרכזי מבחינה פיסקלית שהמדינה מסתכלת עליו הוא יחס חוב-תוצר, זו כרית הביטחון שלנו לאירועי משבר.

יוגב גרדוס: במשך 20 שנה יש הפחתה עקבית ביחס חוב-תוצר, עד אשר הגענו ב-2019 ל-60%.

יוגב גרדוס: אם אתם רואים, משנת 2017 אין ירידה ביחס החוב-תוצר, נעצרה שם הירידה, ועוד שנייה אני אראה איך זה מתבטא בגירעון המבני שנוצר ב-2019.

יוגב גרדוס: נקודת הפתיחה הייתה נוחה מבחינת החוב, אבל מבחינת הגירעון – זה השקף הבא – אתם יכולים לראות שכבר בשנת 2019, עוד טרם ההשפעה של המשבר, אנחנו נכנסנו עם אחד הגירעונות הכי גבוהים בעולם לתוך המשבר הזה, 3.9%, כמעט 4%.

אביגדור ליברמן: גירעון מובנה 3.9% לפני תחילת הקורונה.

יוגב גרדוס: זה היה כשהמשק היה בצמיחה בפוטנציאל ב-2019.

יוגב גרדוס: זו המשקולת שנכנסנו איתה למשבר.

יוגב גרדוס: אתם יכולים לראות בשקף הבא שזה גרר באופן ישיר – פה אני מראה את המתווה הרב שנתי, זה קצת פחות חשוב.

יוגב גרדוס: בשקף הבא אחריו אנחנו רואים שישראל גם בשנת 2020 היא בין המדינות הגבוהות בעולם מבחינת הגירעון.

יוגב גרדוס: זה נובע מזה שאנחנו נתנו חבילת סיוע.

יוגב גרדוס: זאת אומרת, אתם רואים שרוב המדינות פה הן מעל 7%-8% גירעון, אבל גם בגלל שאנחנו סחבנו את אותה משקולת שנכנסנו איתה ב-2019.

יוגב גרדוס: כשאני אציג בהמשך אתם תראו שב-2022 – גם כבר ב-2021, אבל ב-2022 – אנחנו רואים התאוששות מאוד מהירה, אבל נשארים עם המשקולת הזאת, היא לא נעלמת, וזה משהו שיצטרכו לטפל בו.

יוגב גרדוס: אנחנו לא מציעים לטפל בשנת 2022, אבל אני חושב שבתקציב הבא, כמו שהשר אמר, יהיו פה בעיות שצריך לפתור גם בהיבטים של הסכמי שכר ועוד היבטים חברתיים והיבטי תשתיות ופיתוח, אבל גם את הגירעון הזה יהיה צריך לפתור, וזו אחת הסיבות המרכזיות והחשיבות של ההשקעה במנועי צמיחה ובפיתוח של המשק שבא לידי ביטוי גם ברפורמות וגם בתקציב.

יוגב גרדוס: זה מבחינת הכניסה למשבר.

יוגב גרדוס: אפשר לעבור הלאה.

יוגב גרדוס: פה אני מראה באילוסטרציה קצרה מה קרה ביחס חוב-תוצר בזמן המשבר.

יוגב גרדוס: אנחנו קפצנו מ-60% לאזור ה-73% במספר חודשים, החזיר אותנו עשר שנים אחורה.

יוגב גרדוס: אנחנו רואים שב-2021 הדבר הזה כבר מתייצב בגלל שאנחנו כבר חזרנו לצמיחה, אני אציג את זה בהמשך.

יוגב גרדוס: אנחנו עדיין סוחבים את הגיבנת הזאת של העלייה ביחס חוב-תוצר ואיתה נצטרך להתמודד בשנים הקרובות כדי לבנות את אותו חוסן כלכלי למשק להתמודד עם משבר שיבוא.

יוגב גרדוס: יבואו עוד משברים – אני לא יודע אם זו תהיה קורונה, אם זו תהיה מלחמה או משבר אחר, אבל יהיו עוד משברים ואנחנו צריכים לשמור את התחמושת שלנו לאותו משבר.

יוגב גרדוס: העלייה ביחס חוב-תוצר והמתווה הפוחת שלו הם לא רק כדי לשמור את העתודות למשבר, אלא גם משפיעות ישירות על התקציב, את זה אפשר לראות בשקף הבא.

יוגב גרדוס: אלה הוצאות הריבית השנתיות שלנו כחלק מהתקציב.

יוגב גרדוס: אתם רואים שאם לפני המשבר היינו באזור ה-39-38 ואתם רואים ירידה בהוצאות הריבית – זה במיליארדים – כמעט 10% מהתקציב שלנו מושקע רק בהחזר הריבית על החוב, לא בהחזר החוב עצמו, אנחנו רואים שב-2021, בגלל היקף הגיוס האדיר שהתבצע במשבר ועלייה ביחס חוב-תוצר, הדבר הזה יתפוס נתח יותר גדול מהתקציב בשנים הקרובות.

יוגב גרדוס: כבר בתקציב 2022 אנחנו מוציאים כמעט חמישה מיליארד שקל יותר על ריבית מתקציב 2019, וזה גוזל לנו חלק מהמשאבים להתמודדות עם כל הבעיות החברתיות והיבטי הפיתוח שאנחנו צריכים.

יוגב גרדוס: אז חשוב לזכור גם את זה כשאנחנו מדברים על אחריות פיסקלית.

יוגב גרדוס: מכאן אני עובר לתקציב עצמו.

יוגב גרדוס: כשבאנו לבנות את התקציב, הנחת העבודה הייתה - - -

אביגדור ליברמן: יוגב, כדאי להדגיש שבמשבר הקורונה בכסף ריאלי מה שהוצא, להערכתי – תקן אותי – זה משהו כמו 137 מיליארד שקל.

אביגדור ליברמן: 137 מיליארד שקל, זו העלות עד עכשיו בכסף מזומן.

יוגב גרדוס: נכון, וזה בלי אובדן ההכנסות שנבע מהירידה בהכנסות.

אביגדור ליברמן: בלי אובדן ההכנסות, רק כסף מזומן.

יוגב גרדוס: זה מתקשר למה שאני הולך להגיד עכשיו.

יוגב גרדוס: מבחינת התקציב אנחנו התחלנו לבנות את התקציב בעת הקמת הממשלה בקיץ, כשהקורונה הייתה בירידה.

יוגב גרדוס: הנחת העבודה הייתה שהמשק יוצא ומתאושש.

יוגב גרדוס: בעוד שנייה אנחנו נראה על מה הסתמכנו, אבל אני חושב שהגל הרביעי שהכה בנו בעת גיבוש התקציב העלה הרבה סימני שאלה לגבי הנחות העבודה של התקציב.

יוגב גרדוס: פה אני חייב להגיד – ואני אראה את זה גם בנתוני ההכנסות – הדרך שבה הממשלה התמודדה עם הקורונה שאפשרה למשק לעבוד – ברור שזה מעורר סוגיות ציבוריות כבדות מאוד, דובר פה קודם על כל מיני היבטים אחרים, אבל מבחינה כלכלית, היכולת הזאת של המשק לעבוד בזמן המשבר גרמה לזה שהנחות התקציב שלנו לא רק שהן לא הורעו, אלא אפילו השתפרו.

יוגב גרדוס: הגירעון וכל ההכנסות מבחינת צמיחה – אתם תראו את התוצאות.

יוגב גרדוס: אני חושב שלפחות בהיבט הזה, ההיבט הכלכלי, המדיניות הזאת של שמירה על משק פתוח תמכה רבות במה שאנחנו הולכים לעשות פה בשנתיים הקרובות ואפשרה את כל הדבר הזה, וזה מה שאנחנו צריכים להסתכל עליו גם למשברים הבאים שיבואו.

יוגב גרדוס: וזה עלה כסף, גם בגל הרביעי השקענו כמה מיליארדי שקלים כדי לחזק את מערכת הבריאות, כדי לעשות קטיעת שרשראות.

אביגדור ליברמן: הגל הרביעי, שהוא לא מתוכנן, עלה לנו 4.1, אם אני - - -

יוגב גרדוס: בינתיים, אנחנו עוד לא סיימנו.

אביגדור ליברמן: לא, לא, בינתיים זה עלה 4.1 מיליארד שקל שיצא במזומן שלא תוכנן ולא חלמנו על 4.1 מיליארד שקל.

יוגב גרדוס: מצד שני, לא היה אובדן הכנסות, לא היו פיטורים.

יוגב גרדוס: אנחנו עוד מעט נראה שהאבטלה ירדה גם בזמן הגל הזה.

יוגב גרדוס: לכן אנחנו מאמינים שזו הדרך הנכונה להתמודד עם המשבר.

יוגב גרדוס: נסתכל קצת על הצמיחה מבחינת העולם.

יוגב גרדוס: אתם יכולים לראות פה את הצמיחה לעומת – הגרף מתחיל כבר מ-2019 במספר מדינות בעולם.

יוגב גרדוס: רואים שכל המדינות בעולם חוו האטה כלכלית, ישראל פה באדום.

יוגב גרדוס: אנחנו רואים שרוב המדינות בעולם מתאוששות.

יוגב גרדוס: ישראל מתאוששת – צריך לנרמל פה את המספרים, אנחנו מתאוששים קצת יותר מהר מהעולם צריך להגיד.

יוגב גרדוס: הנפילה שלנו הייתה קצת פחות חזקה ולכן אנחנו באיזשהו פור.

יוגב גרדוס: אני מאמין שהדבר הזה יתאזן ברבעונים הבאים.

יוגב גרדוס: בכל מקרה, התקציב נבנה על בסיס התאוששות כלכלית ולכן אתם תראו עוד מעט גם את ההכנסות.

יוגב גרדוס: אם היינו הולכים "יבש", על מספרים, ב-2021 אין שום סיבה לנהל גירעון של 6%.

יוגב גרדוס: מבחינת ההכנסות, אנחנו במתווה הכנסות יותר גבוה מההכנסות שהיו כשנחזו טרם משבר הקורונה.

יוגב גרדוס: אבל אנחנו מבינים שלא גומלים – למנכ"ל יש דימוי.

יוגב גרדוס: רוצה לעזור לי?

רם בלינקוב: לא.

רם בלינקוב: לא בגלל שאני לא רוצה, אלא אני לא זוכר.

יוגב גרדוס: אחד הדימויים לגבי הבריאות – לא גומלים מישהו שעבר התקף לב ממכשיר ההנשמה ביום, נראה לי שזה מה שהיה, אז גם את המשק אנחנו לא נגמול מהסיוע ומהתמיכה ומההרחבה הפיסקלית ביום אחד, אבל אנחנו כן נעשה את זה בתהליך הדרגתי.

יוגב גרדוס: אתם יכולים לראות מצד שמאל את תחזית ההכנסות הנוכחית בקו אדום על פי שנים, ובכחול זו התחזית שהצגנו ערב המשבר, עוד לפני שידענו שהולך להיות משבר כזה משמעותי.

יוגב גרדוס: אז ב-2020 באמת הייתה נפילה משמעותית בהכנסות – אלו רק ההכנסות ממיסים – ב-20 מיליארד שקל.

יוגב גרדוס: זה מצטבר על הנזק שהשר אמר מבחינת ההוצאה של 137 מיליארד שקל.

יוגב גרדוס: אבל ב-2021 אנחנו רואים שאנחנו בכמעט 17 מיליארד שקל יותר גבוהים מהתחזית ערב המשבר.

אביגדור ליברמן: מה שחשוב, תסתכלו על ההכנסות ב-2019, לפני הכניסה למשבר, וב-2021, 2022, 2023 – כבר תוך כדי משבר, וההכנסות הרבה יותר גבוהות היום מאשר היו ב-2019 ערב המשבר.

אלכס קושניר: חלק מ-2021 זה כבר הכנסות בפועל.

יוגב גרדוס: כן, זו תחזית – נשאר מספר מועט של חודשים, יכול להיות שזה יזוז עוד קצת, אבל משמעותית מעל 343.

יוגב גרדוס: צריך להגיד שיש פה הכנסות חריגות.

יוגב גרדוס: אתם רואים שהשיפוע מתמתן ב-2022.

יוגב גרדוס: השנה הייתה שנה מאוד חריגה בהיבטים של ההייטק, חלק מזה נובע גם בגלל המשבר, אבל אנחנו רואים שהמשק הישראלי יצא בצורה מאוד מאוד משמעותית מהמשבר.

יוגב גרדוס: רואים את זה גם מצד ימין בנתוני הצמיחה.

יוגב גרדוס: אם התחזית שלנו לפני המשבר הייתה סדר גודל של 3% צמיחה באופן קבוע, הייתה נפילה של 2.6%- ב-2020, והתאוששות – אנחנו צופים השנה מעל 6% צמיחה.

יוגב גרדוס: יש פה איזשהו שקר באחוזים האלה.

אביגדור ליברמן: תיזהר כשאתה אומר את זה.

יוגב גרדוס: נכון.

יוגב גרדוס: יש פה איזשהו היבט מטעה בנתונים כי זו עלייה מהשפל.

יוגב גרדוס: אז אנחנו עדיין לא חזרנו לרמות התוצר שהיו אילו לא היה משבר, אבל אנחנו בדרך לשם, וזה, כמו שהשר אומר, בהינתן – המדינה הזאת היא מדינה שלא חסרים לה איומים ביטחוניים, אנחנו כן חשופים בהיבט גלובלי גם לפנדמיות ולעוד אירועים, ולכן אלה תחזיות הבסיס שלנו לתקציב.

יוגב גרדוס: כמובן שהכול יכול להשתנות.

אביגדור ליברמן: מה שצריך להיכנס גם לחששות שלך זו הריבית.

אביגדור ליברמן: קודם כל, הריבית בארצות הברית.

אביגדור ליברמן: הנחת היסוד לפי התבטאויות של ראשי המשק בארצות הברית, שב-2022 לא תהיה עלייה בריבית.

אביגדור ליברמן: אני לא בטוח כי לאור האירועים האחרונים הפער בין פריים לאינפלציה בארצות הברית הוא פער גבוה מדי ויכול להיות שכן תהיה עליית ריבית, וזה אירוע מז'ורי מבחינתנו.

יוגב גרדוס: נכון.

יוגב גרדוס: כמו שאמרתי, הרבה מהגידול בהכנסות נובע מתעשיית ההייטק, שהיא מאוד חשופה למה שקורה בארצות הברית.

יוגב גרדוס: אם הכלכלה בארצות הברית תיכנס להאטה – יש גם את סין שיש שם עכשיו כל מיני בעיות, ולכן צריך להיות זהירים, אבל מבחינתנו הנחת העבודה היא יציאה ממשבר והמשך קצב הצמיחה.

יוגב גרדוס: בשקף הבא אני אראה את מה שדיברתי מבחינת האסטרטגיה הפיסקלית שנבנתה.

יוגב גרדוס: שנת 2021 הוגדרה כשנת מעבר, עוד מעט תראו את זה בנתוני הגירעון.

יוגב גרדוס: ב-2022 אנחנו נבלום את העלייה ביחס החוב-תוצר, וב-2023 קדימה אנחנו נחזור לאותו מתווה שנהג פה ב-20 השנים האחרונות של שמירה על אחריות פיסקלית ויצירת כרית למשבר הבא, יחד עם טיפול באותן בעיות שדוברו פה קודם.

יוגב גרדוס: זה מבחינת האסטרטגיה הפיסקלית.

יוגב גרדוס: אני רוצה להראות את התקציב, איך אנחנו מיישמים את האסטרטגיה הזאת.

יוגב גרדוס: אנחנו מיישמים אותו בעזרת הכללים הפיסקליים.

יוגב גרדוס: הכללים הפיסקליים קובעים את גובה ההוצאה ואת גובה הגירעון.

יוגב גרדוס: מבחינת ההוצאה, מה שעשינו פה – בכלל, השנה הזאת, 2022-2021 היא שנה של תקדימים כי אנחנו באים אחרי שנתיים בלי אישור תקציב ואחרי משבר שלא ראינו פה עשרות שנים, וב-2022, אם אתם רואים את הקו הכחול התחתון, זה התוואי הפיסקלי מבחינת ההוצאה שהיה אמור להיות על פי החקיקה הקיימת ערב כניסת הממשלה.

יוגב גרדוס: 438 מיליארד, זה היה אמור להיות תקציב 2022.

יוגב גרדוס: הממשלה עשתה תהליך שהיה למשרד האוצר לא קל, אני חייב להגיד.

יוגב גרדוס: אנחנו עבדנו ואימצנו את עצמנו והבנו - - -

אביגדור ליברמן: כנגד הדי-אן-איי של אגף התקציבים.

יוגב גרדוס: כן.

יוגב גרדוס: אנחנו גם עוברים שינויים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: גם אתם התגמשתם.

יוגב גרדוס: כן.

יוגב גרדוס: אולי זה החיסון.

יוגב גרדוס: אנחנו עשינו שינוי בכלל ההוצאה שהוא הצמדה שונה למדד המחירים.

יוגב גרדוס: אני לא רוצה להתעסק בזה כי אנחנו נדון בחוק הזה פה.

יוגב גרדוס: היה כבר דיון או שעוד לא?

יוגב גרדוס: אנחנו נדון בחוק הזה פה באריכות.

יוגב גרדוס: למעשה, המשמעות שלו היא הגדלת התקציב ב-14 מיליארד שקל לעומת מה שהיה אמור להיות אילו לא היה התיקון הזה.

יוגב גרדוס: כלומר, אחוז תוצר שלם של הגדלת ההוצאה.

יוגב גרדוס: עוד מעט אני אראה לכם את המספרים של התקציב, זה מה שמאפשר את השנה הזאת שהוגדרה כשנת יציבות.

יוגב גרדוס: זאת אומרת, אנחנו לא נעשה קיצוצים, אנחנו באים עם השקעה משמעותית מאוד, מטפלים גם בבעיות שלא טופלו בגלל שלא היה תקציב, וגם זורעים את זרעי הצמיחה קדימה.

יוגב גרדוס: זה משהו שאם לוקחים אותו קדימה ל-2023 והלאה, אני לא בטוח – ועל זה אנחנו נקיים דיון מסודר, כמו שאמר השר, בהמשך – אני לא בטוח שקדימה אנחנו נוכל להחזיק כזה כלל הוצאה, זה מאוד תלוי במה יהיה פה קצב הצמיחה.

יוגב גרדוס: אם נראה שקצב הצמיחה – עם כל הרפורמות שאנחנו עושים וכל השינויים המבניים – באמת מואץ, יכול להיות שנוכל לתחזק כזאת הוצאה גבוהה.

יוגב גרדוס: אבל אם לא, יכול להיות שאנחנו כן נצטרך למצוא את האיזון בין ההוצאה הזאת לבין שמירה על הגירעון שאני בעוד שנייה אראה.

יוגב גרדוס: זה הכלל הראשון, הגדלנו אותו משמעותית.

יוגב גרדוס: הדבר השני זה הגירעון.

יוגב גרדוס: בירוק אתם רואים את מתווה הגירעון שהיה פה ערב כניסת הממשלה לכהונה.

יוגב גרדוס: זה החוק הקיים.

יוגב גרדוס: כלומר, אם היינו הולכים על פי החוק הקודם, היינו צריכים להיות בגירעון של 2.25% בשנת 2021 ו-2% בשנת 2022.

יוגב גרדוס: אמרתי קודם שההכנסות שלנו שאנחנו חוזים עכשיו הן יותר גבוהות מההכנסות כשהמתווה הזה גובש.

יוגב גרדוס: ולכן תיאורטית, מבחינה פיסקלית יבשה יכול להיות שהיינו צריכים להיות בגירעון הזה.

יוגב גרדוס: אבל אנחנו לא שם, גם מבחינת הרצון של הממשלה להגדיל את ההשקעה, וגם מבחינת אי היציבות הכלכלית במשק שעדיין קיימת, אנחנו רוצים לראות שזה עדיין בר קיימא, ולכן הצגנו תקרות גירעון שונות.

יוגב גרדוס: בשנת 2021 אנחנו נפריד מבחינה טכנית – בחוק אתם תראו כמעט 7% גירעון, 6.8% – אבל צריך להבדיל בין הגירעון שנובע ממשבר הקורונה לגירעון המבני כמו שנאמר.

יוגב גרדוס: את אותו גירעון אנחנו נקבע על 3% ו-6.8% בסך הכול.

יוגב גרדוס: אתם רואים שבשנת 2022 יש איזושהי עלייה באותו גירעון שלא נובע ממשבר הקורונה.

יוגב גרדוס: ב-2021 אנחנו קצת "נהנים", במירכאות, מבחינה פיסקלית מהריסון שנוצר פה בגלל התקציב ההמשכי ולכן חלק מההוצאות נדחו לשנת 2022 והגירעון יגדל ל-3.5%, והוצאות הקורונה, כמובן שאנחנו צופים שהן ירדו משמעותית ב-2022.

יוגב גרדוס: ככה אנחנו מתכנסים לאזור ה-3.9% גירעון, שזה מה שלהערכתנו – ויש פה הרבה הנחות – שומר על יחס חוב-תוצר, בולם את העלייה.

יוגב גרדוס: ב-2023 אנחנו נתחיל איזושהי ירידה מאוד הדרגתית, לא כמו שהיה במתווה הקודם, אבל על זה אנחנו נדבר שוב בתקציב 2023.

יוגב גרדוס: אלה שתי המגבלות הפיסקליות.

יוגב גרדוס: כמובן שאחרי שקובעים את המגבלות האלה נכנסים ובונים את התקציב עצמו, ובתקציב עצמו – אני רוצה להראות בשקף הבא.

יוגב גרדוס: זו איזושהי סכימה כמה כסף אנחנו הולכים להוציא בכל תחום בתקציב 2022.

יוגב גרדוס: אם אתם רואים, תקציב החינוך הוא התקציב הגדול ביותר בתקציב המדינה כיום.

יוגב גרדוס: זה כולל השכלה גבוהה או לא כולל השכלה גבוהה?

יוגב גרדוס: לא כולל השכלה גבוהה.

יוגב גרדוס: אלו היקפים – נהוג להשוות מה היה תקציב החינוך כשנכנסת לעבודה באגף התקציבים.

יוגב גרדוס: כשאני נכנסתי לעבודה באגף התקציבים אני חושב שהתקציב היה באזור ה-30 מיליארד שקל.

יוגב גרדוס: חלק גדול פה נובע מהגידול הטבעי בילדים וחלק נובע מרפורמות והסכמי שכר שנעשו בשנים האחרונות.

יוגב גרדוס: תקציב הביטחון, אתם רואים, ביטוח לאומי, בריאות והריבית – אותה ריבית שאמרתי לכם שהיא נתח משמעותי מהתקציב ושאר המשרדים.

יוגב גרדוס: אבל מאחורי המשרדים האלה כמובן שיש מהות.

יוגב גרדוס: אפשר לראות בשקף הבא – הממשלה עשתה פה חשיבה מאוד עמוקה על הצורך בהשקעה בתשתיות, וכמובן שתשתיות תחבורה הן התשתית המרכזית.

יוגב גרדוס: זו לא רק תחבורה, יש לנו דיור, תקשורת ואנרגיה ועוד הרבה תשתיות.

אביגדור ליברמן: גם התחום שלא נגענו בו שנים – ניקוז.

אביגדור ליברמן: אין תוכנית מתאר ארצית לנושא ניקוז.

אביגדור ליברמן: כשאנחנו מסתכלים על בעיות האקלים, וניסינו להבין מה יקרה אם יהיו פה שיטפונות כמו שהיו בגרמניה – אני לא רוצה להיכנס לכל התחזיות האפוקליפטיות, אבל ברור שאם אנחנו רוצים להמשיך עם הקו הרביעי באיילון, אי אפשר להמשיך במסלול הרביעי בלי שנבנה מובל מאיילון לכיוון הים.

אביגדור ליברמן: כל הנושא של הגעתון, כל הנושא של אזור קריית אתא, כל הנושאים האלה, דברים שלא טופלו שנים, בתחום הניקוז אנחנו הולכים להשקיע מיליארדי שקלים.

אביגדור ליברמן: זה תחום שלא כל כך מוכר למדינת ישראל, אבל אין ברירה.

אביגדור ליברמן: בחורף האחרון מתו שני אנשים בדרום תל אביב, בגעתון, בנהריה, ואם אנחנו רוצים להתכונן ולא לכבות שריפות, חייבים בנושא ניקוז להיכנס שם בצורה הכי דרמטית.

עופר כסיף: הרבה יותר מתים מהעוני כתוצאה מהתקציב.

אביגדור ליברמן: נחל קישון, כל הדברים האלו.

יוגב גרדוס: אין תחבורה בלי ניקוז.

יוגב גרדוס: וגם אין דיור בלי ניקוז, וזה משהו ששמנו עליו פוקוס, גם יש רפורמה בניקוז שתעבור מחוץ לחוק ההסדרים אומנם, אבל עברה לכנסת.

יוגב גרדוס: גם מבחינת תקציב, אנחנו משקיעים פה בצורה משמעותית.

יוגב גרדוס: הפרויקטים האלה הם דוגמה, המטרו כרגע יוצא לדרך עם 400 מיליון שקל לתכנון וכשהחוק יעבור - - -

קריאה: הנשים המוחלשות?

אופיר כץ: אצל אבו מאזן את מתכוונת?

אופיר כץ: אצל אבו מאזן הוא היה?

אלכס קושניר: חברי הכנסת, התאפקתם יפה, עוד קצת.

אלכס קושניר: עוד טיפה.

אלכס קושניר: עוד טיפה.

יוגב גרדוס: אני רוצה להגיד תודה רבה על ההקשבה.

יוגב גרדוס: עכשיו אני נוגע בחלק ממה ששמעתי כהערות ביניים.

יוגב גרדוס: לצד ההשקעה בתשתית יש פה גם טיפול במספר בעיות שהונחו על שולחן הממשלה, אם זה ניצולי שואה, הגדלה של המענקים, הסיפור של המשך העלאת יהודי אתיופיה, רפורמת "נפש אחת", נכי צה"ל.

יוגב גרדוס: כמו שהשר אמר, הסכם עם העובדים הסוציאליים שהממשלה הקודמת חתמה והיה צריך לממש מבחינת מקור, והמלחמה בפשיעה בחברה הערבית.

יוגב גרדוס: יש פה שורה של נושאים, קצרה היריעה מלציין, אבל לקחנו פה כמה היי-לייטס, ואני בטוח שכשהשרים באים ומציגים פה את התקציבים הם יגעו בדברים האלה.

יוגב גרדוס: התקציב הזה הוא לא רק השקעה בתשתיות הוא גם השקעה בתחומים חברתיים בהיקפים מאוד משמעותיים וחסרי תקדים.

יוגב גרדוס: אמרתי גם במספר היבטים שאני חושב שלמדוד השקעה חברתית רק בתקציב הרווחה, אני חושב שזה לא דבר נכון כי כשאני בונה קו רכבת שמגיע ונותן נגישות מהפריפריה למרכז זו גם השקעה, וכשאני מאפשר תשתיות דיור נכונות ותשתיות ניקוז נכונות לאנשים, גם זה חלק מהחברה שלנו והדבר הזה גם מטופל בתקציב.

אופיר כץ: גם מס הגודש יקרב את הפריפריה למרכז?

יוגב גרדוס: הכסף של הגודש שיבנה את המטרו - -

אופיר כץ: הוא גם יקרב מאוד את הפריפריה למרכז.

יוגב גרדוס: - - גם בסופו של דבר הוא שימוש יותר נכון במשאבי המשק.

נירה שפק: אופיר, אם היית בדיון אז היית רואה שכל הנתונים שהוצגו לא תואמים בדיוק את מה שאמרתם.

שלמה קרעי: ולכן רק הפריפריה משלמת את מס הגודש ותושבי תל אביב לא משלמים מס גודש.

משה גפני: אם היה רואה, יותר גרוע.

נירה שפק: נו, באמת.

אלכס קושניר: כמה שקפים יש לך עוד, יוגב?

יוגב גרדוס: אני יכול עוד חמש דקות?

אלכס קושניר: תנו לראש אגף התקציבים עוד חמש דקות ואז נחזור לוויכוחים.

אלכס קושניר: חמש דקות.

אלכס קושניר: בבקשה.

שלמה קרעי: זה לא יכול להיות שראש אגף תקציבים שמח מהתקציב ומצד שני הוא חברתי.

שלמה קרעי: זה איזשהו פרדוקס שלא - - -

אלכס קושניר: אז אנחנו נדון בפרדוקס בזה אחר כך.

אלכס קושניר: בבקשה.

ינון אזולאי: הוא אמר שהם גם עשו שינוי והתגמשות.

יואב קיש: שאלה עניינית.

יואב קיש: תקציב קורונה ל-2022, על כמה הוא עומד?

יואב קיש: לא הצלחתי להבין.

אלכס קושניר: שנייה, חבר הכנסת קיש, אנחנו נגיע לשאלות.

אלכס קושניר: אנחנו עוד לא בשאלות.

יואב קיש: הוא דיבר על זה.

אלכס קושניר: אנחנו עוד לא בשאלות.

אלכס קושניר: לא.

אלכס קושניר: לא, אנחנו עוד לא בשאלות.

אלכס קושניר: הוא יסיים לדבר – נרשמת לזכות דיבור, תשאל את השאלה, תקבל תשובה.

אלכס קושניר: בבקשה.

יוגב גרדוס: כמו שאמר המנכ"ל, עוד משהו חכם, לדעתי, בתקציב הזה, הבנו שזה לא הזמן ולא נכון כרגע להעלות מיסים, להעלות את המע"מ, את מס הכנסה.

משה גפני: תגיד, אתה עושה צחוק?

אופיר כץ: אז מה זה מס הגודש?

אופיר כץ: תסביר את מס גודש.

משה גפני: זה צחוק שאתם לא מעלים מיסים?

ינון אזולאי: אתה נמצא בשקופית של המיסים.

יוגב גרדוס: מה שנעשה פה כדי לייצר מקורות למשק - -

משה גפני: זה נכון, זה מיסים.

יוגב גרדוס: - - הוא שימוש נכון בהשפעות חיצוניות, מה שנקרא בכלכלה הפנמת השפעות חיצוניות – אם זה - --

שלמה קרעי: פגיעה בנשים החרדיות והערביות.

יוגב גרדוס: - - סגירת פרצות מס, וכמו שהצגנו פה במפורט, הסיפור של אגרות החוב המיועדות.

יוגב גרדוס: הדברים האלה נעשו מתוך מחשבה שאנחנו לא רוצים לפגוע בצמיחה, ולכן העלאת שיעורי המס בעת הזאת כמובן שהייתה פוגעת בצמיחה.

יוגב גרדוס: אנחנו רוצים לעשות דברים שהם שימוש יותר נכון במשאבי המשק, והדברים האלה שיידונו פה אחד-אחד, אנחנו חושבים שהם עושים את זה בדיוק.

יוגב גרדוס: בואו נרוץ הלאה כי לא נשאר לי הרבה זמן ואני רוצה לדבר על הרגל השנייה.

יוגב גרדוס: זו הייתה הרגל הפיסקלית.

יוגב גרדוס: הרגל השנייה היא רגל השינויים המבניים.

יוגב גרדוס: פה אני רוצה להגיד משהו במענה לביקורת ששמעתי גם בוועדה הזאת.

יוגב גרדוס: נאמר הרבה מה הקשר בכלל של כל השינויים המבניים האלה לתקציב?

יוגב גרדוס: תביאו את זה בצורה נפרדת.

יוגב גרדוס: אני יכול להוכיח לכם למה כל אחד ואחד מהשינויים המבניים פה קשור ישירות לתקציב, הוא קשור ישירות לכלכלה שמייצרת את המקורות לתקציב, בין אם זה לתקציב הזה ממש, 2022-2021, ובין אם זה לתקציבים של השנים הבאות.

יוגב גרדוס: אם לא נעשה חלק מהדברים האלה, אי אפשר יהיה לעשות אותם בשנים הבאות.

יוגב גרדוס: אנחנו צריכים כבר עכשיו להתחיל עם השינויים המבניים כדי לייצר את הצמיחה לשנים הבאות.

יוגב גרדוס: עוד משהו שניסינו להסביר פה, כשמעלים את גיל הפרישה לנשים ורוצים לתת מענה הולם מבחינת כלים תומכים, הדבר הזה צריך לבוא במסגרת התקציב, אי אפשר לעשות את זה בנפרד.

יוגב גרדוס: כשרוצים לעשות רפורמה ברגולציה וצריך להקים אגף שלם ויחידה וצריך להקצות תקנים, צריך לעשות את זה במסגרת התקציב, כי זה המקום שבו בונים את סדרי העדיפויות.

יוגב גרדוס: כשיוצאים לפרויקט כמו המטרו וצריך לשים כסף גם בתכנון וגם לבנות פרויקט של 150 מיליארד שקל, לא יוצאים אליו בלי תכנון פיסקלי.

יוגב גרדוס: צריך לעשות את זה במסגרת התקציב.

יוגב גרדוס: ולכן אני מאוד שמח שהממשלה ראתה את זה ואני שמח – על אף שחתכו אותנו בערך בשליש ממה שחשבנו, אנחנו עדיין חושבים שמה שיש פה הוא מאוד משמעותי.

אופיר כץ: עדיין לא האמנתם שיישאר כל כך הרבה ממה שרציתם.

יוגב גרדוס: אני אדלג על ההקדמה כי אותה כן הצגתי.

יוגב גרדוס: אני רק אגיד שמבחינת הצמיחה, הייתה פה צמיחה בשנים האחרונות, אבל מבחינת מקומנו בעולם, אנחנו - - -

משה גפני: מה שמרגיז הוא שאתה אפילו לא מחייך.

משה גפני: הכול קשור לתקציב, גם הכשרות קשור לתקציב.

יוגב גרדוס: כן, גם הכשרות קשור לתקציב.

משה גפני: מאה אחוז.

משה גפני: אתה אפילו לא מחייך.

משה גפני: והעלאת גיל הפרישה לנשים, זה גם כן מתאים לתקציב.

ינון אזולאי: אולי באמת תסביר את הרפורמה של הכשרות - - -

משה גפני: בעבר לא קיבלתם את זה, עכשיו אתם מקבלים.

ולדימיר בליאק: חברים, בואו נסיים את המצגת.

ולדימיר בליאק: חבר הכנסת גפני.

ולדימיר בליאק: חבר הכנסת גפני, בואו נסיים את המצגת ואז אנחנו ניתן במה לכולם.

ולדימיר בליאק: תודה.

משה גפני: אבל שיחייך, שיחייך.

משה גפני: שיחייך.

משה גפני: כשהוא אומר דברים כאלה, שיחייך.

עופר כסיף: על מה יש לחייך?

עופר כסיף: אין סיבה לחייך.

משה גפני: כשהוא אומר דברים כאלה, שיחייך.

משה גפני: לא מעלה מיסים.

קריאה: - - - מחייכת לידו.

שלמה קרעי: הוא אמר.

שלמה קרעי: הוא אמר שהוא מאוד מאוד שמח.

אופיר כץ: הוא אמר שהוא מתרגש אחרי שנים שלא היה פה תקציב.

ינון אזולאי: הוא לא מחייך בגלל ההתרגשות, לא בגלל משהו אחר.

יוגב גרדוס: מבחינת מקומנו היחסי בעולם, דורכים במקום בשנים האחרונות ואנחנו רוצים לשבור את המגמה הזאת.

יוגב גרדוס: הדברים שמיפינו כמעכבים בשקף הבא – ואת זה הצגתי פה, לכן אני לא מתעכב יותר מדי - - -

משה גפני: מה זה רלוונטי?

משה גפני: להעלות את המיסים - - -

אופיר כץ: לפי השקפים שהראית בנושאים שונים, בעשר השנים האחרונות יש לנו כלכלה מאוד מאוד טובה לפי מה שאתה אומר.

אופיר כץ: מעניין מי הוביל את הכלכלה הזאת במספרים שאנחנו רואים.

יוגב גרדוס: השקף לפני זה הציג שיש עלייה משמעותית ברמת החיים בעשור האחרון, אבל מבחינת השוואה בין לאומית אנחנו עדיין לא פרצנו את המחסום הזה של צמיחה מהירה יותר מהעולם.

אופיר כץ: עכשיו נפרוץ אותו.

יוגב גרדוס: מה שמעכב אותנו זה בעיקר השקעה נמוכה בתשתיות, רגולציה, פריון נמוך בענפים לא תחרותיים.

יוגב גרדוס: יש לנו אוכלוסיות שפחות משתתפות בכוח העבודה ואנחנו צריכים להכניס אותן, הן מנוע צמיחה למשק ואותו גירעון מבני.

יוגב גרדוס: את זה הצגתי פה באריכות ואני לא רוצה לגזול את הזמן עוד פעם.

יוגב גרדוס: בהתמודדות עם הדברים האלה, אנחנו בנינו תוכנית מאוד מאוד מקיפה, כבר הצגנו אותה, אבל בשקף הבא אפשר לראות את ההיגיון שבה, שהיא בנויה על שלושת מרכיבי הצמיחה: הפריון, התשתיות והעבודה.

יוגב גרדוס: לכל אחד מהדברים האלה אנחנו נתנו טיפול.

יוגב גרדוס: אפשר לדלג לשקף האחרון.

יוגב גרדוס: אתם יכולים לראות פה דוגמאות איך זה בא לידי ביטוי ברפורמות שמונחות על השולחן שלכם, בין אם זה בתחום התעסוקה, גיל הפרישה לנשים כמו שדיברנו, יש לנו גם את יישום דוח התעסוקה שעבר בממשלה ואת מתווה הגיוס, שהוא לא חלק מהתקציב אומנם, אבל אנחנו כן רואים אותו כמנוע צמיחה משמעותי.

יוגב גרדוס: מבחינת פיתוח התשתיות – דיברתי על המטרו, על כל תחום הדיור, התחדשות עירונית.

יוגב גרדוס: יש לנו גם תקשורת.

יוגב גרדוס: מבחינת הפריון יש גם רפורמה ברגולציה, יבוא שמטפל ביוקר המחיה.

יוגב גרדוס: כמו שאמר המנכ"ל, הכנסה פנויה גבוהה יותר משמעותה צריכה גבוהה יותר, יותר מיסים, יותר איכות חיים, וגם הדבר הזה מתקשר ישירות גם לתקציב וגם לאסטרטגיה הכלכלית של הממשלה.

יוגב גרדוס: וגם בתחום הבנקאות.

יוגב גרדוס: תחום האוטונומיה בחינוך – אנחנו עושים משהו חדשני פה והוא לא מגיע לכנסת כי הוא לא חקיקה, אבל אנחנו מעבירים הרבה סמכויות לשלטון המקומי לניהול החינוך.

יוגב גרדוס: זה כרגע פיילוט ואנחנו - - -

קרן ברק: זה קשור לתקציב האוטונומיה בחינוך?

יוגב גרדוס: זה אושר בתקציב.

קרן ברק: לא, זה קשור לתקציב?

יוגב גרדוס: כן.

יוגב גרדוס: הוקצה לזה סדר גודל של כ-500 מיליון שקל עבור הדבר הזה ספציפית כדי להאציל יותר סמכויות לשלטון המקומי.

אופיר כץ: למה אתם לוקחים להם סמכויות בעניין של החנייה?

יוגב גרדוס: לא, אנחנו לא לוקחים סמכויות, בכלל לא.

אופיר כץ: אתם לוקחים להם.

אופיר כץ: אתם לוקחים להם את האפשרות להכריז על מקומות חנייה שהם רוצים לתת בחינם לתושבים.

אופיר כץ: אתם עושים בדיוק הפוך.

יוגב גרדוס: בכלל לא.

יוגב גרדוס: בכלל לא.

יוגב גרדוס: בכלל לא לוקחים.

יוגב גרדוס: לפי דעתי זה השקף האחרון.

יוגב גרדוס: אני לא אסכם בהרבה מילים, אני רק אגיד - - -

משה גפני: זה נכון מה שהוא אומר או לא נכון?

יוגב גרדוס: זה לא נכון, אבל אני - - -

אופיר כץ: זה ועוד איך נכון.

אופיר כץ: היום הם יכולים לתת מקומות חנייה בחינם ואתם לוקחים להם את זה, שיהיה חייב לקבוע מחיר חנייה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: רגע, יש תור, גם אני רוצה - - - אני רשומה.

ולדימיר בליאק: חבר הכנסת כץ, בוא נסיים.

יוגב גרדוס: משפט אחד לסיכום.

יוגב גרדוס: אני חוזר לתחילת דבריי.

יוגב גרדוס: בשתי הרגליים האלה, גם בהיבט הפיסקלי וגם בהיבט הצמיחה והרפורמות, אני חושב שאין חולק, לפחות אין כלכלן – ואני כלכלן – שחולק שמדובר פה באחד התקציבים הכי משמעותיים שהיו בעשורים האחרונים.

יוגב גרדוס: אני מקווה שהוא יצלח פה את כל המשוכות המאוד קשות ויזניק את המשק קדימה.

יוגב גרדוס: עוד פעם, ברור לנו שהוא לא מטפל בכל הבעיות ויש עוד המון נושאים שצריך לטפל בהם, ואנחנו נעשה את זה, אבל אני חושב שזה צעד מאוד משמעותי.

יוגב גרדוס: תודה רבה.

אביגדור ליברמן: כל כך הרבה מרץ הצטבר בפגרה, אני מציע - - -

ולדימיר בליאק: תודה רבה לשר האוצר ולראש אגף התקציבים.

ולדימיר בליאק: אנחנו עוברים להתייחסויות של חברי הכנסת.

ולדימיר בליאק: ברשותכם, אני רוצה למסגר את הדיון, שזה לקח מאתמול, מכיוון שאנחנו רוצים לא רק לשאול אלא גם לקבל תשובות.

אופיר כץ: בגלל זה הלקח היה להעביר את הדיון ליותר משעתיים.

ולדימיר בליאק: בואו ננסה להתכנס לשלוש דקות ולא לשאת פה נאומים ארוכים כדי שנספיק את הכול.

ולדימיר בליאק: חבר הכנסת שלמה קרעי, בבקשה.

שלמה קרעי: תודה, אדוני יושב-הראש.

שלמה קרעי: האוצר כאן מציג תקציב, כמו שאמר יוגב בתחילת דבריו, שהוא מאוד מאוד שמח עליו.

שלמה קרעי: וכשראש אגף התקציבים מאוד שמח, האוכלוסיות החלשות כנראה מאוד עצובות.

שלמה קרעי: דיברו כאן על תקציב חברתי, והתקציב הזה מלא בפגיעה בחלשים, ועוד לא ראינו את כל החוקים.

שלמה קרעי: בגלל קוצר הזמן, כמו שביקשת, אני לא אתן הרבה דוגמאות, אבל לדוגמה, מס גודש שבא להטיל מיסים על הפריפריה שבאה לבקר במרכז, כשתושבי הטבעות הפנימיות, תושבי תל אביב וכל טבעת פנימית שמטיילים בתוך הטבעת שלהם וגורמים לגודש, לא משלמים את מס הגודש.

שלמה קרעי: ישב כאן סגן השר אביר קארה ואמר: תלמד מסינגפור.

שלמה קרעי: אז למדתי מסינגפור.

שלמה קרעי: בסינגפור מס הגודש הוא מס רציף, הוא לא מס טבעתי, הוא לא מס רק על כניסה, אלא על שימוש.

שלמה קרעי: ואם רוצים תקציב חברתי, ואם רוצים לדאוג גם לפריפריה ולא שהפריפריה תממן את תושבי תל אביב, אז צריך לעבור למודל כזה ולפטור את תושבי הפריפריה.

שלמה קרעי: העלאת גיל פרישה לנשים – אמרת, יוגב, שצריכים גם לתת מענה הולם.

שלמה קרעי: המענה ההולם לא ניתן.

שלמה קרעי: אתמול היה כאן דיון בוועדת הכספים וראינו שאותן נשים שבעוד עשור ייפלטו מהעבודה בגילאי 65-60, אין להן שום מענה.

שלמה קרעי: הן יקבלו עוד חמישה חודשי אבטלה בסך הכול והן יישארו עם שוקת שבורה.

שלמה קרעי: אין שקל פיצוי בתקציב הזה לעסקים שנפגעים - - -

קריאה: קרעי, תעצור, לא מקשיבים לך.

שלמה קרעי: אין שקל פיצוי בתקציב הזה - - -

ולדימיר בליאק: אני מבקש מהעוזרים לצאת כי אנחנו בחריגה משמעותית כאן.

ולדימיר בליאק: תודה.

שלמה קרעי: אין שקל פיצוי בתקציב הזה לעסקים שנפגעים בגלל ההתנהלות המופקרת בקורונה.

אלכס קושניר: אמר שר האוצר שבלי להרגיש יצאו למעלה מ-4 מיליארד שקל בגל הרביעי.

אלכס קושניר: כל ה-4 מיליארד הם בגלל ההתנהלות המופקרת, שלא נתנו את החיסון השלישי בזמן ולא השאירו שקל פיצוי לאותם עסקים שהמחזורים שלהם יורדים והם קורסים ולא מצליחים להתרומם, להרים את הראש.

אלכס קושניר: הזכירו כהערת אגב, גם שר האוצר, שתקציב משרד הבריאות עלה בפעם הראשונה ב-2 מיליארד, משהו כזה.

אלכס קושניר: אז הנתונים הם שבעשור של ממשלת נתניהו בכל שנה בממוצע עלה תקציב משרד הבריאות ב-9%, ועכשיו אתם חתכתם את העלייה הזו והבאתם תקציב משרד הבריאות שעלה רק ב-5.4%.

אלכס קושניר: התקציב הזה, אדוני היושב-ראש, כל הפגיעה הזאת בחלשים, באה לממן עשרות מיליארדים שהממשלה האנטי-ציונית הראשונה בישראל באה לתת לאחים המוסלמים, עשרות נורבגים ושרים בלי תיק מתוך הממשלה שלך, שר האוצר.

אלכס קושניר: איפה השאלה?

קרן ברק: הוא לא חייב לשאול.

שלמה קרעי: אני מיד מגיע לשאלה.

שלמה קרעי: דאגתם לתת 1.5 מיליארד לפנסיות התקציביות, לאותם אלו שצריכים את השומן הנוסף הזה, אבל למה לא לתת ללוחמי צה"ל את התוספת שאנחנו אמרנו שניתן להם עוד תוספת בשכר של החייל הסדיר?

שלמה קרעי: בנוסף, שר האוצר אמר בזמנו שהוא רוצה לשלוח את החרדים עם מריצות למזבלה.

שלמה קרעי: אני תמהה אם האג'נדה שיש לנו בתוך התקציב, הפגיעה הזאת של מאות מיליונים בנשים חרדיות ונשים ערביות כבדרך אגב גם כן שנפגעות מזה, שרוצים לא לתת להן לצאת לעבוד ולפגוע ביכולת שלהן לצאת לעבוד היא גם כן צעד נוסף בתוך אג'נדת השנאה הזאת כלפי החרדים.

שלמה קרעי: ושאלה אחרונה שאני רוצה לשאול, הייתה פרשת ישראל ביתנו, שהיו בה 20 מקרי שוחד של קופת ישראל ביתנו שנפרצה.

שלמה קרעי: האמירה הייתה שיושב-ראש המפלגה לא ידע.

שלמה קרעי: לא ידע מה קורה בקופה שלו.

שלמה קרעי: אז איך אנחנו יכולים לסמוך על יושב-ראש כזה שלא יודע מה קורה בקופה שלו, שהוא ידע מה קורה לו מתחת לאף ומה אגף התקציבים עושה לו בקופת האוצר?

שלמה קרעי: תודה רבה.

אלכס קושניר: ג'ידא רינאוי זועבי בבקשה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: בוקר טוב לכולם.

ג'ידא רינאוי-זועבי: כבוד השר ליברמן, כבוד השר עמאר, יושב-ראש ועדת הכספים קושניר.

ג'ידא רינאוי-זועבי: השר ליברמן, האמת היא שאם היו מספרים לי לפני חצי שנה שאתה תציג תקציב חברתי ושאני אסכים כמעט על כולו, זו הייתה מבחינתי תחילתה של בדיחה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: כחברה בוועדת הכספים עסקנו כאן - - -

אחמד טיבי: המשפט הזה לא מוצלח בכלל.

אחמד טיבי: ממש.

אחמד טיבי: ממש.

ינון אזולאי: אחמד, העניין הוא שהסוף עצוב.

ינון אזולאי: הסוף עצוב.

ג'ידא רינאוי-זועבי: סליחה, סליחה, לא, לא, לא, אני אקח את שלוש הדקות שהקציבו לי.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני רוצה להציג כמה נושאים, ובמיוחד שאלות לגבי התקציב.

ג'ידא רינאוי-זועבי: כחברה בוועדת הכספים עסקנו כאן בנושאים חשובים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני גאה להיות חלק מרפורמות חברתיות כמו גיל פרישה לנשים, שינוי שיטת הפנסיה ואגרת הגודש.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני גם מאוד שמחה - - -

משה גפני: לא להאמין.

משה גפני: על מה את שמחה?

אופיר כץ: את שמחה על אגרת הגודש?

ג'ידא רינאוי-זועבי: סליחה, אני שמחה שהייתי חלק מהרביעייה של חברות הכנסת שהובילו מול משרד האוצר את מתווה גיל הפרישה של נשים, ושמבחינתי באופן אישי נסגר מעגל אישי - -

אופיר כץ: חשבתי נצרת.

ג'ידא רינאוי-זועבי: - - כי אני השתתפתי כחברה בוועדה ציבורית שכחלון הקים כשר האוצר ב-2016 ושההמלצות שלה נגנזו אז.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אז אני שמחה שהמעגל הזה נסגר.

משה גפני: הם הסכימו לתת את זה כל הזמן, מה עכשיו- - -

אלכס קושניר: חבר הכנסת גפני, כשאתה מדבר, אף אחד לא מפריע לך.

אלכס קושניר: אתה רוצה שנפריע לך כשאתה תדבר?

משה גפני: לא.

משה גפני: לא.

אלכס קושניר: גם את זה אפשר לעשות.

אלכס קושניר: אז את הערות הביניים שלך תשמור לעצמך.

ג'ידא רינאוי-זועבי: יש לי בכל זאת שלוש שאלות ענייניות לגבי התקציב.

ינון אזולאי: באת קרבי היום, אלכס.

אלכס קושניר: זה לקח מאתמול, אחרת אתם לא מפסיקים - - -

ינון אזולאי: שלוש שעות - - -

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני מבינה שכולם מתרגשים לקראת התקציב החדש, גם אני מתרגשת, זה בסדר גמור.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אבל בכל זאת יש לי שלוש שאלות ענייניות לגבי התקציב.

ג'ידא רינאוי-זועבי: א', עכשיו כשהריבית נמוכה ושאפשר לגייס חוב זול המשק עדיין לא חזר לעצמו בגלל הקורונה כמובן.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני חושבת שזה הזמן להרחבה משמעותית של ההשקעה הממשלתית, זו הערה בעיקר אליך, גרדוס.

ג'ידא רינאוי-זועבי: ב', האוצר הגדיל את ההצמדה של תקציב 2022, אדוני השר, ב-2% כרזרבה אם נגיע לאינפלציה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: בארצות הברית האינפלציה הגיעה כבר עכשיו ל-6%, ויש תחזיות שגם אנחנו בישראל נגיע לאינפלציה יותר גבוהה מ-2%.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני שואלת למה לא להצמיד את ההגדלה לעליית מחירים?

ג'ידא רינאוי-זועבי: ג', אני ראיתי את התחזית של הצמיחה של האוצר, שהיא נמוכה, במקביל לתחזית הצמיחה של בנק ישראל לשנת 2022.

ג'ידא רינאוי-זועבי: בנק ישראל מדבר על 6% לשנה הבאה והאוצר מדבר על 4.7%.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני שואלת למה יש תחזיות שונות?

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני לא מחדשת פה כלום, כי זה משפיע על צפי ההכנסות ממיסים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: שני עניינים ספציפיים: בנושא של כלכלה שחורה, שוק אפור.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני באה מהחברה הערבית.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני ביומיום סובלת, כמו שני מיליון איש מהחברה הערבית שסובלים מהנושא של פשע ואלימות, שמקורה גם בכלכלה שחורה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: על פי הסקירה שקיבלנו בבנק ישראל בוועדת הכספים, מדובר על כ-20% מהתוצר שהוא בכלכלה שחורה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני הייתי רוצה לראות משימה לאומית של האוצר שיטפל גם בנושא הזה, כי זה לא רק עניין של כלכלה, זה עניין של ביטחון אישי ושל איכות חיים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: הנושא האחרון, אדוני השר, דיברת על הנושא של המתמחים ברפואה ושהם אוכלוסייה מוחלשת, ואני מסכימה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני נצרתית, אז אני יודעת מה זה מתמחים ברפואה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני רואה ברמה היומיומית את העומס בבתי החולים בפריפריה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: למשרד הבריאות יש תוכנית יצירתית, האמת, שלוקחת את המודל הנורבגי ואומרת אנחנו ניתן מעטפת לסטודנטים מצטיינים לרפואה שלומדים בחו"ל – מצטיינים, אני לא מדברת על כולם, מצטיינים בחו"ל – ונוכל לתת להם מעטפת בשיבוץ בבתי חולים בצפון או בדרום.

ג'ידא רינאוי-זועבי: זה יכול להיות פתח להתחלה של פתרון של הבעיה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: תודה רבה.

אביגדור ליברמן: אני לא רוצה לתת תשובות, רק אחד העיוותים הם שהיום רוב הסטודנטים לרפואה לומדים בחו"ל ולא במדינת ישראל.

אביגדור ליברמן: זה טירוף מוחלט ואת זה צריך לשנות.

ג'ידא רינאוי-זועבי: נכון.

ג'ידא רינאוי-זועבי: נכון.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני מסכימה איתך וצריך למצוא פתרון גם לזה.

אביגדור ליברמן: הבעיה עם המתמחים, שאתה לא מייצר רופא בקורס להכשרה מקצועית.

אביגדור ליברמן: אי אפשר בתוך חצי שנה, לא שנה ולא ארבעה חודשים.

אביגדור ליברמן: זה איזשהו תהליך שייקח זמן, אבל אני אחר כך אתייחס בהרחבה.

אלכס קושניר: תודה רבה.

אלכס קושניר: חבר הכנסת אופיר כץ בבקשה.

אופיר כץ: תודה רבה.

אופיר כץ: אדוני היושב-ראש, אדוני שר האוצר, אדוני השר במשרד האוצר.

אופיר כץ: אדוני שר האוצר, ביוני, בישיבת סיעה של ישראל ביתנו אתה אמרת והבטחת וחזרת על זה כמה פעמים שלא יהיו העלאות מיסים.

אופיר כץ: אנחנו פה בוועדת הכספים יושבים על החוקים שהגיעו, ואנחנו מכירים גם מה הולך לבוא.

אופיר כץ: אנחנו רואים שכן יש העלאות מיסים במגוון חוקים.

אופיר כץ: אני לא אחזור על דברים שנאמרו פה, אבל יש חוק שהשם שלו הוא מס – מס הגודש.

אופיר כץ: אז איך אפשר להגיד שאין הטלות מיסים?

אופיר כץ: החוק הזה הוא גרוע.

אופיר כץ: החוק הזה הוא פגיעה אנושה בתושבי הפריפריה.

אופיר כץ: זה לא שיש חלופה לתושבים מהפריפריה שהם יכולים לעלות על תחבורה ציבורית והם פשוט מפונקים.

אופיר כץ: אין להם את החלופה הזאת, ועכשיו אתם מענישים אותם בכמעט 40 שקל ביום לנסוע ולחזור.

אופיר כץ: זה אומר תושב שצריך לעשות בדיקה בבית חולים, זה תושב שאולי רוצה ללמוד בתל אביב, זה תושב שאולי גם עובד בתל אביב.

אופיר כץ: אני לא יודע עד כמה אתה מכיר את כל הסעיפים בחוק הזה, אבל יש שם עיוותים שאני לא יודע איך אפשר להמשיך ולדבר על החוק הזה, כמו רכב דו גלגלי, כמו שרוצים לקחת, בנוסף למס – אם הבעלים משלם על העובד שלו את המס הזה, אז רוצים לקחת לו גם זקיפת הטבה.

אופיר כץ: למה להעניש ולקחת מס פעמיים?

אופיר כץ: יכול להיות שיש תשובה, אתם צריכים את הכסף בחזרה, ואנחנו יודעים למה.

אופיר כץ: יש הרבה עיוותים בחוק הזה, זה חוק רע, ושוב, הנפגעים העיקריים, מי שמשלמים את המחיר היקר ביותר אלו תושבי הפריפריה.

אופיר כץ: דבר שני שאני רוצה להעלות, אתה מתווה מדיניות שאתה אומר: לא מעניין אותי מה קורה עם הקורונה.

אופיר כץ: לא מעניין אותי מה קורה עם האזרחים.

אופיר כץ: כסף - - -

אביגדור ליברמן: מאוד מעניין.

אביגדור ליברמן: מאוד מעניין.

אופיר כץ: מבחינה כלכלית, כסף אתה לא נותן, ולא מעניין אותך סקטור שנפגע יותר או נפגע פחות, אתה גורף, לא נותן לאף אחד.

אופיר כץ: השאלה היא כזאת: אנחנו רואים שיש עכשיו מדיניות חדשה עם התו הירוק.

אופיר כץ: אני בעד.

אופיר כץ: אני בעד הגבלות וצריך לתת תמריצים לאנשים שיתחסנו.

אופיר כץ: אבל כתוצאה מכך יש עכשיו הרבה בעלי עסקים, אנחנו שומעים אותם, שהם הולכים להיפגע.

אופיר כץ: שההכנסות לא יהיו אותן הכנסות כמו שהיו לפני ההגבלות, ששוב אני חוזר שאני בעד לעודד את ההתחסנות.

אופיר כץ: איך זה הולך להסתדר עם המדיניות שלך?

אופיר כץ: אם אנחנו נראה שההגבלות יימשכו לאורך חודש-חודשיים והם באמת ייפגעו, האם אתה תהיה מוכן – עד עכשיו אתם אפילו לא מוכנים לבדוק אם הייתה ירידה, זה הכי פשוט שבעולם, רשות המיסים כבר ערוכה לזה, בלחיצת כפתור להשוות ולראות.

אופיר כץ: אם הם באמת ייפגעו, האם אתה מתכוון במקרה הזה כן לבדוק וכן לפצות?

אופיר כץ: כי את הארנונה וההוצאות הגבוהות יש להם, אבל יכול להיות שהם הולכים להיפגע בצורה משמעותית ואם במקרה כזה אתה הולך לשנות את המדיניות וכן לפצות אותם?

אופיר כץ: ודבר אחרון, יש לי בקשה אליך.

אופיר כץ: בכל דיון יש נושא שאני מעלה אותו, נושא שטיפלתי בו מול האוצר גם כשהשר היה מהפלגה שלי, גילאי 67 פלוס.

אופיר כץ: גם כששר האוצר הקודם הביא את המתווה של החל"ת, רצו לתת לגילאי 67 פלוס רק עד דצמבר, ויחד עם חבריי לוועדת הכספים, גם היושב-ראש הנוכחי, נאבקנו ביחד והארכנו להם את זה עד יוני 2021.

אופיר כץ: ביוני, כשאתה הבאת את הפסקת החל"ת, גם הם היו צריכים לצאת בחוץ, ופניתי ליושב-ראש אלכס וביחד עשינו מתווה חדש של 90%, 80%, 70%, שהם יקבלו את מענק ההסתגלות.

אופיר כץ: מה לעשות, הקורונה לא נעלמה והאנשים האלה עדיין – שוב, אלו אנשים שעבדו, אלו אנשים שרוצים לעבוד אבל הם פשוט לא יכולים.

אופיר כץ: הקורונה עדיין פה ואלו אנשים מהאוכלוסייה הכי חלשה.

אופיר כץ: אתה בטח יודע שזו אוכלוסייה שאין לה הכנסה, מקסימום הפנסיה שלה הוא 2,000 שקלים.

אופיר כץ: זאת אומרת, אנחנו מדברים על אוכלוסייה שרוצה לעבוד והכסף הזה הוא למחייה, הוא לאוכל, הוא לתרופות.

אופיר כץ: באוקטובר, החודש הזה, הם כבר לא יראו את מענק ההסתגלות הזה, שהוא כמה אלפי שקלים, אבל בשבילם זה המון, זה תורם למחייה שלהם.

אופיר כץ: אני הגשתי עכשיו הצעת חוק להאריך להם את זה בעוד שלושה חודשים.

אופיר כץ: לא אכפת גם שאם זה לא יהיה דרך החוק שלי, שאתה רק תאשר את זה, לפחות חודשיים-שלושה נוספים לתת להם, גם אם לא את אותו סכום, לפחות אחוז מסוים שיהיה להם ממה לחיות את החודשיים-שלושה עד שהם יחזרו למעגל העבודה.

אופיר כץ: תודה.

אלכס קושניר: תודה רבה, אופיר.

אלכס קושניר: חבר הכנסת אחמד טיבי בבקשה.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: היות ואנחנו לקראת הצבעה על התקציב והכנת התקציב, אני רוצה לשאול, כבוד השר, כמה כסף יוקצה בשנת 2022 לחברה הערבית, כמה מזה יהיה צבוע, כמה לא יהיה צבוע ולמה לא יהיה צבוע?

אחמד טיבי: זה אחד.

קרן ברק: כל הכסף הולך עכשיו לטיפול ב - - -

אחמד טיבי: יש דברים שהם אמיתיים ויש דברים שהם פיקציה.

אחמד טיבי: אני רוצה דברים אמיתיים.

קרן ברק: לא, הרוב אמיתיים.

קרן ברק: הרוב אמיתי.

אחמד טיבי: ולכן אני שואל את השר.

אחמד טיבי: אתמול הזכרתי כאן בפני שרת הכלכלה את נושא אזורי התעשייה בחברה הערבית.

אחמד טיבי: אחד המנופים של תעסוקה, נגד אבטלה, אלו אזורי תעשייה.

אחמד טיבי: ביישובים הערביים אין כמעט אזורי תעשייה.

אחמד טיבי: בכפר קאסם יש.

אחמד טיבי: יש אזורי תעשייה, ויש אזורי תעשייה משותפים של יהודים וערבים.

אחמד טיבי: אנחנו דורשים גם את זה, או גם את זה, או לחילופי חילופין, כי זו יותר ארנונה לרשות המקומית, היישוב מתקדם ויש יותר מקומות תעסוקה.

אחמד טיבי: למה זה קשור גם לפשיעה?

אחמד טיבי: כי כאשר יש אבטלה, יש פשיעה.

אחמד טיבי: הכול זה מעגל קסמים שאחד תומך בשני.

אחמד טיבי: ולכן במשך שנים רבות מדינת ישראל לא הקימה אזורי תעשייה.

אחמד טיבי: יש אזורים שקוראים להם אזורי תעשייה, הם לא אזורי תעשייה, הם אזורי תעסוקה, יש הבדל.

אחמד טיבי: הנקודה השנייה היא נושא המטפלות במעונות היום.

אחמד טיבי: אם השר יוכל לתת לחברי הוועדה סקירה מה עמדתו, לאיפה הגיעו המגעים, כי יושב-ראש הוועדה, חבר הכנסת קושניר, אמר שהיו פגישות עם משרד האוצר של הנציגים.

אחמד טיבי: החברה הערבית סובלת, מלבד נושא הפשיעה, מבעיה קשה ביותר, יותר מאשר כל פלח בחברה בישראל, וזה העוני.

אחמד טיבי: החברה הערבית היא חברה ענייה.

אחמד טיבי: שיעור הילדים מתחת לקו העוני הוא כמעט 63% מהילדים הערבים.

אחמד טיבי: בתקציב הזה, שהוא תקציב לא חברתי, כמו שעופר אומר, אין התייחסות לנושא החשוב ביותר הזה של ילדים עניים, ערבים ויהודים כאחד.

אחמד טיבי: יש עוני גם בחברה החרדית, יש עוני גם בפריפריה.

אחמד טיבי: תקציב הוא אמירה אידיאולוגית, הוא תוכנית עבודה, ובתוכנית עבודה שאין בה הפניית משאבים כדי לטפל מן היסוד בנושא העוני – אגב, אני מחזיר אתכם, נושא העוני גם קשור להעלאת שיעור הפשיעה בחברה הערבית.

אחמד טיבי: ולכן חשוב להתייחס לנושא העוני.

אחמד טיבי: אפרופו פשיעה, כמה וכמה פעמים דיברנו כאן, היו גם רשות המיסים, היו גם שרי אוצר קודמים.

אחמד טיבי: אם רשות המיסים לא מטפלים בארגוני הפשיעה, דמי חסות, שוק שחור – תסתכלו על הטיק-טוק, תראו איך אנשים מחליפים מאות אלפי דולרים אחד עם השני.

אחמד טיבי: אי אפשר ככה, זה הופך להיות מודל לחיקוי.

אחמד טיבי: אנשים זולגים לארגוני הפשיעה.

אלכס קושניר: אחמד, מרוב אורך ההרצאה, יש לי כבר שאלות אליך לגבי ההרצאה.

אלכס קושניר: תתמקד בשאלה.

אחמד טיבי: במשרד האוצר קיים התחום שאחראי על הריסות ואכיפה בחברה הערבית.

אחמד טיבי: אני רוצה לשאול את השר: האם הורית על שינוי ההנחיות לגבי הריסות בתים לגבי החברה הערבית?

אחמד טיבי: כי רק לאחרונה הרסו בתים באום אל-פחם למשל וממשיכים להרוס במקומות אחרים.

אחמד טיבי: אפרופו בתי ספר לרפואה, אי אפשר שב-2021 – ובזה אני מסיים – יהיו רק בתי ספר עם מחסור חמור בבוגרי בתי ספר לרפואה.

אחמד טיבי: כבוד השר, מדינת ישראל צריכה רופאים.

אחמד טיבי: פעם – ואתה היית בממשלה – חשבו לייבא רופאים מהודו, וזו טעות.

אחמד טיבי: יש רופאים שהם אזרחי מדינת ישראל, יהודים וערבים, וחשוב להקים עוד בתי ספר לרפואה.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אלכס קושניר: תודה רבה, חבר הכנסת טיבי.

אלכס קושניר: מאיר יצחק הלוי.

מאיר יצחק הלוי: שלום אדוני השר וכל הצוות שלך.

מאיר יצחק הלוי: אני ברשות

מאיר יצחק הלוי: כם, שלוש - - -

אחמד טיבי: אה, ומגיעה מילה טובה לחמד עמאר.

אחמד טיבי: סליחה.

אחמד טיבי: אנחנו ישבנו איתו, אדוני השר – איתו ועם שר הבריאות – על מכון אבו כביר.

אחמד טיבי: הוא לא פועל בשבת.

אחמד טיבי: גפני, תירגע, אל תגיב.

אחמד טיבי: ינון.

אביגדור ליברמן: פעם ראשונה אני רואה מחלוקת בין גפני לאחמד טיבי.

אביגדור ליברמן: רגע היסטורי.

ינון אזולאי: ההיסטוריה שאתה יושב עם מנסור עבאס היא היסטוריה יותר גדולה.

אחמד טיבי: נמצא פתרון גם לזה.

אחמד טיבי: פעלתם יפה.

אחמד טיבי: פעלתם נכון.

אחמד טיבי: אתמול הוציא שר הבריאות – הוא גם התקשר והודיע שהוא מצא פתרון.

אחמד טיבי: תהיה עבודה במכון גם בשבת כי זה משרת את האוכלוסייה הערבית.

אוסאמה סעדי: השר חמד עמאר, מצאתם גם מקור תקציבי, לא סכומים גדולים.

אחמד טיבי: מקור תקציבי, לכן אמרתי.

אוסאמה סעדי: סגן שר הבריאות הקודם לא עשה את זה.

יואב קיש: סגן שר הבריאות הקודם, בניגוד לשר הבריאות הנוכחי, עסוק היה בקורונה ולא במשא ומתן עם אבו מאזן.

יואב קיש: והמשותפת.

אלכס קושניר: ננסה עוד פעם, מאיר יצחק הלוי בבקשה.

מאיר יצחק הלוי: שלוש הערות, ואולי שלוש שאלות או הצעות, ברשותכם.

מאיר יצחק הלוי: אדוני השר, ראשית לכל, אני רוצה לברך על הובלת התקציב.

מאיר יצחק הלוי: אני אומר את זה דווקא מכובע של ראש עיר.

מאיר יצחק הלוי: ואני אומר את זה לכולם, לעבוד כראש עיר – דרך אגב, יש יותר מ-240 ראשי רשויות ששלוש שנים עבדו ללא תקציב, זה כאוס, זה בוקה ומבולקה, ואם הייתי בסיטואציה אחרת, הייתי אומר: זה היום עשה השם נגילה ונשמחה בו.

מאיר יצחק הלוי: מעצם היות תקציב, על זה צריך לברך את הנהלת המשרד ואת כל העוסקים במלאכה, כולל את יושב-ראש ועדת הכספים, שעושה עבודה נפלאה.

מאיר יצחק הלוי: זו הערה אחת.

יואב קיש: ולא משנה לך מה כתוב בתקציב?

מאיר יצחק הלוי: שנייה, יואב, אל תפריע לי.

יואב קיש: רק שיש תקציב?

יואב קיש: זו לא גישה.

אלכס קושניר: יואב, אתה הבא בתור.

מאיר יצחק הלוי: תיכף אני אתייחס גם לנושאים ש - - -

ינון אזולאי: הוא מפרגן ליושב-ראש, מה אכפת לך?

מאיר יצחק הלוי: הדבר השני, לגבי מדיניות הסגרים.

מאיר יצחק הלוי: אדוני השר, אני אומר את זה שוב כראש עירייה – ניהלתי עיר עם סגר ועיר בלי סגר.

מאיר יצחק הלוי: תמשיכו במשימות שלכם, תפתחו ותאפשרו, זה נותן גם אורח חיים בריא לסוחרים, למדינה, לכלכלה, אל לרגע אחד יחת לבכם בעניין הזה, ההיפך, אני חושב שכלל שתהיה פתיחות – דרך אגב, זה מוכיח את עצמו, ועם עובדות אין מה להתווכח, וכל השאר הן אמירות פופוליסטיות שאני חושב שבאות ממקומות לא נכונים.

מאיר יצחק הלוי: הדבר השלישי שאני רוצה לבקש, אמרתי את זה לכל קודקודי משרד האוצר: משבר הקורונה מביא איתו הזדמנויות רבות.

מאיר יצחק הלוי: שתי הזדמנויות שצריך לגעת בהן, בראש ובראשונה זה הנושא של שוק העבודה.

מאיר יצחק הלוי: אני חושב שזו הזדמנות מצוינת לטפל בו בצורה רצינית, כי ראינו איך השוק הזה מבולבל לאורך השנים על ידי זה שהוא מנוהל בכמה משרדים.

מאיר יצחק הלוי: זו הזדמנות מצוינת לרביזיה בשוק העבודה.

מאיר יצחק הלוי: הדבר השני המתבקש והנגזר, כמובן, כל נושא הבריאות שצריך היום לתת לו פוקוס לאור משבר הקורונה.

מאיר יצחק הלוי: כמה דברים בכמה משפטים שאני רוצה להציף פה.

מאיר יצחק הלוי: הנושא הראשון, אדוני השר – ולעניין הזה אני בטוח שגם יואב קיש, וגם בצלאל סמוטריץ', גם הרב גפני וגם אחמד טיבי יתמכו – אנחנו עברנו משבר שדה דוב, מי כמוך יודע.

מאיר יצחק הלוי: שמחתי לשמוע – ואני מניח שגם הממונה על התקציבים שמח כמוני לראות – שבין התחזיות מהתגמולים ובין מה שקורה הלכה למעשה הפערים הם פערים דרמטיים.

מאיר יצחק הלוי: אני בטוח שבעניין הזה אם נתעל חלק מהפערים לטובת אזור אילת-ערבה וערבה תיכונה, גם חבריי לאופוזיציה יתמכו כי הם הובילו את המהלך ביחד אתנו בעבר, ואני חושב שזה בהחלט נושא שאם מחזירים - - -

יואב קיש: רק אתה נשארת בקואליציה פעמיים.

מאיר יצחק הלוי: אם טעיתי, מתנצל.

מאיר יצחק הלוי: אני חוזר ואומר שזה בהחלט נושא – יש לכם היום תגמולים שלא היו בתכנון.

מאיר יצחק הלוי: אם התחלתם את התכנון לפני ארבעה חודשים, אז אני מניח שפה יש לכם הפתעה מצוינת ואני ממליץ לכם לתעל אותה לכיוונים הנכונים.

מאיר יצחק הלוי: הדבר הנוסף שחשוב לי מאין כמוהו, אדוני השר, דווקא אתה בתפקידיך הקודמים, אין ספק שהברדק בחלק של הביטחון האישי במדינת ישראל בשנים האחרונות מהווה סכנה אסטרטגית לקיומה של המדינה.

מאיר יצחק הלוי: אני דואג ממה שקורה בפנים יותר ממה מאשר אני דואג ממה שקורה בחוץ.

מאיר יצחק הלוי: אתה האיש שדיבר יותר מפעם אחת על הנושא של הביטחון האישי של התושבים כמפתח לאיכות החיים.

מאיר יצחק הלוי: ולכן אני חושב שבעניין הזה בתיעול המשאבים צריך לתת כמה שיותר – גם למגזר הערבי וגם למגזר היהודי וגם לאלימות ברשתות החברתיות.

מאיר יצחק הלוי: אם אנחנו רוצים חברה שיש לה מסוגלות לשגשג – ואני אומר את זה גם לך, הממונה על התקציבים – הדרך היא לעודד, לתמרץ, לתגבר כמה שיותר את הפעולות שיובילו בסיכומו של דבר למדינה שהיא מדינה פלורליסטית, דמוקרטית, בטוחה ומאפשרת ביטחון לאנשיה.

מאיר יצחק הלוי: עד לכאן.

מאיר יצחק הלוי: תודה.

אלכס קושניר: תודה רבה.

אלכס קושניר: חבר הכנסת יואב קיש בבקשה.

יואב קיש: אני לא אחזור על הדברים של קודמיי.

יואב קיש: כבוד היושב-ראש קושניר, שר האוצר ליברמן והשר חמד עמאר, מנכ"ל המשרד, שני דברים קצרים – אחד כללי, הבהרה שאני מבקש מאגף התקציבים וזה נושא הוצאות קורונה ל-2021 לעומת 2022, צפי.

יואב קיש: אני מבין שיש ירידה דרמטית בצפי של ההוצאות עם כמעט מינימום ספיירים.

יואב קיש: אני לא יודע, מסדרי גודל של מיליארדים ב-2021 למספרים מאוד מצומצמים – לא למשרד הבריאות, לא לביטוח לאומי, לא לרווחה.

יואב קיש: אז מה הולך להיות אם חס וחלילה – מה התוכנית שלכם לאירוע משנה מציאות להנחה זו של 2022?

יואב קיש: אשמח לשמוע.

יואב קיש: זו נקודה אחת.

יואב קיש: יש לי עוד הרבה הערות לגבי התקציב, אני לא רוצה להיכנס אליהן.

יואב קיש: אני פונה פה לשר האוצר, איווט ליברמן, שאני מאוד מעריך אותו, שפנה גם אליי מעל המליאה באופן אישי על נושא שבעיני הוא מאוד כאוב, ואני מתייחס אליו עניינית.

יואב קיש: אני לא בא לנגח פה אישית, ואני באמת מדבר פה ברמה עניינית וזה נאמר בקצרה ונאמר בכמה מקרים, נושא העלאת השכר של חיילי החובה.

יואב קיש: הבטחת בחירות ברורה של ישראל ביתנו, הבטחת בחירות שלך עם כניסתך למשרד האוצר עם אמירה שלך שלא עכשיו, אלא בעוד שנה וחצי.

יואב קיש: אני אומר לך, ואני אומר לא בכוונה לנגח: בוא נעשה כבר בתקציב הנוכחי איזשהו צעד בעניין הזה.

יואב קיש: יש פה הפרה גסה – אני שומע את האנשים בשטח, אני מחובר, זה מעורר זעם.

יואב קיש: יש משרדים שונים, יש את מנסור עבאס, יש את אנשי הקבע, הכול.

יואב קיש: זה לא משנה, להם הובטח על ידך בצורה הכי ברורה שיכולה להיות וממצב של הבטחה ברורה נשארנו עם כלום.

יואב קיש: כל חברי סיעת ישראל ביתנו חתומים על הצעת חוק להעלות את שכר חיילי החובה.

יואב קיש: זה לא יקרה.

יואב קיש: אני מציע – עוד פעם, לא מהכיוון האישי לנגח – בואו נעשה מהלך, אפילו אם הוא לא מלא, של 50% העלאה.

יואב קיש: דרך אגב, אני מאוד גאה להיות שותף להעלאה האחרונה שהייתה בממשלת נתניהו עם שר האוצר כחלון.

יואב קיש: הייתי חלק מאותה ממשלה, וגם יכול להיות שאני מקבל את הביקורת שהעלית במליאה שאולי לא עשיתי מספיק.

יואב קיש: זה לא משנה כרגע.

יואב קיש: כרגע על הפרק תקציב.

יואב קיש: כרגע על הפרק חיילי החובה שמרגישים שהם נשארו מאחור.

יואב קיש: ואני כן חושב שאפשר למצוא תקציב מסוים בשביל לסמן את הדבר הזה לקראת התקציב הבא ולא לחכות ולהיראות כמפרים את ההבטחה הזו ברגל גסה לאנשים שהכי חשוב לשמור עליהם.

אלכס קושניר: תודה רבה.

אלכס קושניר: עופר כסיף בבקשה.

עופר כסיף: תודה רבה.

עופר כסיף: קודם כל, אני רוצה לומר שהתקציב הזה הוא אחד מהתקציבים המרושעים שהיו.

עופר כסיף: הוא תקציב אנטי-חברתי שפוגע במוחלשים ביותר.

עופר כסיף: הוא תקציב שפוגע – ואני לא אכנס לפרטים כי זה ידוע, אני רק אתן דוגמאות, זה רק קצה הקרחון.

עופר כסיף: האמת היא שקרחון זו מילה מתאימה כי יש את המיתוס שהאסקימואים שולחים את הקשישים למות על קרחונים, זה מאוד דומה למה שקורה פה.

עופר כסיף: בנושא של הפנסיות למשל – הפרטה מוחלטת של הפנסיות.

עופר כסיף: העלאת גיל הפרישה - - -

אביגדור ליברמן: מה זה הפרטה של הפנסיות?

אביגדור ליברמן: תסביר קצת.

עופר כסיף: קרנות הפנסיה הופרטו ברובן ב-2004 ועכשיו אתם מסיימים את המלאכה.

אביגדור ליברמן: אתה מתכוון לאג"חים מיועדות.

עופר כסיף: בדיוק.

עופר כסיף: בדיוק.

אביגדור ליברמן: אין כל קשר בין אג"ח מיועדות להפרטה.

עופר כסיף: זה בדיוק הפרטה כי להפרטה יש כמה פנים.

עופר כסיף: אני לא אכנס לזה מפאת קוצר הזמן.

עופר כסיף: אם ייתנו לי, סבבה.

עופר כסיף: העלאת גיל הפרישה, הנושא של ביטול החל"ת לגיל 45 ומטה, מענקי ההסתגלות לוותיקים והרשימה עוד ארוכה.

עופר כסיף: אני רוצה, מפאת קוצר הזמן, לגעת בביטול קופסאות הקורונה.

עופר כסיף: בתקציב יש תוכנית לבטל את קופסאות הקורונה ל-2022.

עופר כסיף: הדבר הזה כרוך באידיאולוגיה, ובואו נשים את הדברים על השולחן.

עופר כסיף: כשאנשי האוצר והממשלה מדברים – כל אחד בלשונו שלו, וכבר היה לי ויכוח עם אחד מאנשי האוצר – על אילוצים אקטואריים ועל פיסקלי וכל הדברים האלה, בואו נשים את הדברים על השולחן – אלו לא אילוצים כלכליים, זו תפיסת עולם אידיאולוגית, שאפשר להתווכח עליה.

עופר כסיף: היא אולי לגיטימית.

עופר כסיף: היא לגיטימית במסגרת השיח הציבורי.

עופר כסיף: אני חולק עליה, אבל בוודאי שהיא לגיטימית, אבל בוא נשים את הדברים על השולחן, זו תפיסה אידיאולוגית.

עופר כסיף: זו תפיסה שרואה צמיחה, הפרטה, צמצום של ההוצאה הממשלתית כערכים שלא משרתים את הכלכלה, בוודאי לא את האזרח, אלא משרתים תפיסת עולם אידיאולוגית.

עופר כסיף: ב-2016 – אלכס, אני מציין היום רק הוגה אחד.

עופר כסיף: רק אחד.

עופר כסיף: ב-2016 יצא ספר שכתב הכלכלן מתיאס שמלצר, למי שמכיר, שנקרא "ההגמוניה של הצמיחה".

עופר כסיף: שם הוא אומר שהאובססיה – בלשונו: האובססיה של הצמיחה בעולם המערבי – ולכן אנחנו רואים היום קצת נסיגה מזה, אבל לא בישראל – היא זו שאחראית, בין השאר, לפגיעה ברווחה, לפגיעה בסביבה, כולל מגיפות.

עופר כסיף: זה תרתי דסתרי לדבר על צמיחה - -

ג'ידא רינאוי-זועבי: מה זה?

עופר כסיף: - - דבר והיפוכו, סליחה.

עופר כסיף: לדבר על צמיחה בלי לתת את הדעת לנזקים שלה.

עופר כסיף: אני רוצה בזמן הקצר שנותר לי רק לגבי ביטול קופסאות הקורונה ומה שנאמר קודם על ידי יוגב מהאוצר.

עופר כסיף: אחת מהתפיסות שעומדות בבסיס מה שאני אמרתי, התפיסות האידיאולוגיות ומה שמוביל לביטול קופסאות הקורונה והנזקים שנגזרים ממנה, בעיקר בכל הנושא של השקעה לטווח ארוך, הכשרות מקצועיות שדיברנו עליהן אתמול וכן הלאה, זו מחויבות לצמצום ההוצאה והגירעון בכל מה שקשור ליחסי חוב-תוצר וכל מה שהוזכר קודם.

עופר כסיף: אבל תיקחו בחשבון – ובזה אני אסיים – שמחירי החוב היום בעולם הם אפסיים.

עופר כסיף: הם אפסיים.

עופר כסיף: לפי מכון אהרון למדיניות כלכלית, גם אם תהיה עלייה של יחסי חוב-תוצר ל-85% – כיום זה 73% – הריבית על החוב לא תעלה, לפי מכון אהרון.

עופר כסיף: מחירי החוב הם אפסיים.

עופר כסיף: לעומת זאת, התשואה שתהיה מההשקעה לטווח ארוך, כולל בהכשרות מקצועיות ומימוש קופסאות הקורונה, זה דווקא יגרום לעלייה בפריון, מעבר לכך שזה ישרת את הפרט.

עופר כסיף: זה גם יגרום לעלייה בפריון, זה יוביל לתשואה דו-ספרתית, וכל זה בחוב שהעלות שלו היא אפסית.

עופר כסיף: כלומר, מה שנגזר מהתקציב, מעבר לפגיעה באוכלוסיות המוחלשות, זה גם דבר לא הגיוני מבחינה כלכלית בשפה שדובר בה קודם.

עופר כסיף: לכן בשורה התחתונה אני אומר כמה מילים.

עופר כסיף: תקציב רע כלכלית, תקציב מרושע כלפי האזרח, תקציב שצריך להפיל, ואנחנו נעשה את הכול כדי שזה יקרה.

אלכס קושניר: אני לא מאחל לך בהצלחה בזה, עופר.

עופר כסיף: אני בטוח שלא רק בזה, וזה בסדר.

אביגדור ליברמן: אני לא מצליח להתאפק, אני מבקש להתייחס לדברים.

ינון אזולאי: עופר, רק שתדע שנחום ברנע ב"ידיעות" היום חולק עליך.

עופר כסיף: לא פעם ראשונה.

ינון אזולאי: בסדר, רק שתדע.

ינון אזולאי: הוא הכתיר את שר האוצר כשר המצטיין, הוא לא נתן אפילו ביקורת אחת על התקציב.

ינון אזולאי: כנראה שהוא חלק ממשרד האוצר.

יואב קיש: דנה וייס בקורונה גם, על בנט.

ינון אזולאי: דנה וייס - - - זה בסדר, אין לה שום ביקורת.

אביגדור ליברמן: אומנם יש תפיסות של שמלצר ויש מילטון פרידמן ההפוך, אבל אני מאמין בכלכלן דגול אחד ששמו ז'בוטינסקי.

אביגדור ליברמן: אני מאמין בכלכלה ליברלית עם רשת ביטחון שנקראת חמשת המ"מים.

אביגדור ליברמן: אבל אתה חייב להבין – אין רווחה בלי רווחים.

אביגדור ליברמן: המדינה הכי שוויונית בעולם - - -

עופר כסיף: זו אידיאולוגיה גם.

אביגדור ליברמן: המדינה הכי שוויונית בעולם היא צפון קוריאה.

אביגדור ליברמן: המדינה הכי לא שוויונית בעולם היא ארצות הברית.

אביגדור ליברמן: אז אנחנו צריכים למצוא משהו באמצע.

עופר כסיף: אתה יודע מה סבתא שלי הייתה אומרת על שתי המדינות האלה?

עופר כסיף: די זעלבע דרעק.

אביגדור ליברמן: אני לא יודע אם די זעלבע דרעק, אבל אני - - -

אופיר כץ: יש הרבה חוקים שאתם מביאים שדווקא מזכירים את צפון קוריאה.

אביגדור ליברמן: אני מאמין שהמודל שמתאים למדינת ישראל מבחינת גודל האוכלוסייה, גודל השטח, הנסיבות הוא המודל הסקנדינבי.

אביגדור ליברמן: והמודל הסקנדינבי מבוסס קודם כל על הצמיחה, כי הם יודעים שאי אפשר להצמיח את הרווחה בלי שיש הכנסות.

עופר כסיף: סליחה אדוני, אבל זה לא מדויק.

אביגדור ליברמן: אני אתן לך דוגמה.

אביגדור ליברמן: כשאני לוקח מדינה כמו נורבגיה, הם ידעו לצבור את הכסף והקרן שלהם היא הקרן הכי גדולה בעולם והיא רשת הביטחון.

אביגדור ליברמן: גם אנחנו – אחד הדברים הראשונים שהעברנו פה בכנסת זה אותו החוק של קרן עושר.

אביגדור ליברמן: זה גם החוק היחיד שאנחנו נעלה אותו כבר ב-18 בחודש, אלו אותן הכנסות מחברות הגז והנפט.

אביגדור ליברמן: זה גם החוק היחיד שאני מעלה אותו בקריאה השלישית כבר ב-18 בחודש.

אביגדור ליברמן: כי אנחנו חושבים שהמודל הסקנדינבי הוא הכי קרוב למדינת ישראל, אבל אין ספק שהתפיסה הליברלית מבחינתי בכלכלה – אני ראיתי את כל החסרונות של התפיסה הכלכלית הריכוזית הסוציאליסטית – אתה יודע איפה?

אביגדור ליברמן: פעם הייתה השמש והשמש הגדולה.

עופר כסיף: לא שלי.

אביגדור ליברמן: כל העושר של הפרולטריון.

אביגדור ליברמן: אז אני רואה את היתרונות שם ואני רואה את היתרונות של החברה הכלכלית הפתוחה, ולכן אנחנו נלך לפי המודל הכי ליברלי וגם ניקח בחשבון שהמדינה חייבת לספק את הצרכים הבסיסיים.

אביגדור ליברמן: כשאתה מדבר על התקציב האנטי-חברתי, רק בגלל זה אנחנו מקימים שני בתי חולים חדשים בפריפריה.

אביגדור ליברמן: אתה יודע, ההחלטה על הקמת בית חולים בצפון התקבלה בשנת 2000 וההחלטה על הקמת בית חולים בבאר שבע, בדרום, התקבלה ב-2014.

אביגדור ליברמן: הכריזו, עשו מזה חגיגות, רק שלא הקציבו שקל אחד.

אופיר כץ: אבל בנו באשדוד, אדוני השר.

אופיר כץ: בנו באשדוד בית חולים.

אביגדור ליברמן: בית החולים באשדוד הוא בגלל החוק שהעבירה ישראל ביתנו, אפרופו, לא כיוזמת ממשלה אלא כחוק, כיוזמת חוק של ישראל ביתנו והוא בית חולים פרטי, הוא לא בית חולים ממשלתי.

אופיר כץ: הוא משרת את תושבי אשדוד.

נעמה לזימי: אבל אתה מדבר על בתי חולים ציבוריים, אופיר.

נעמה לזימי: במדינת ישראל חסרים בתי חולים ציבוריים.

נעמה לזימי: הכפילה גודלה ולא נבנה עוד בית חולים אחד.

ינון אזולאי: ההסכם שלהם נגמר.

ינון אזולאי: אני הייתי אצלם לפני שבועיים, ההסכם שלהם נגמר, היום הוא בית חולים ציבורי, הוא לא בית חולים פרטי.

ינון אזולאי: בהתחלה הוא התנהג והתנהגו איתו כחלק, כפרטי כציבורי, הוא עובר עכשיו את השינוי בחזרה.

אביגדור ליברמן: אבל פעם ראשונה ביוזמת ממשלה, במימון של הממשלה, מתוכננים שני בתי חולים גדולים בפריפריה.

אופיר כץ: מבורך.

אופיר כץ: מבורך.

אביגדור ליברמן: זו דוגמה מאותו תקציב אנטי-חברתי.

אביגדור ליברמן: וגם – נגעתי בנקודה – אנחנו חייבים להפוך את כל הנושא של בתי הספר לרפואה, אנחנו לא יכולים להרשות לעצמנו שהיום רוב הרופאים במדינת ישראל לומדים בחו"ל, שאין להם מקום פה במדינת ישראל ואחר כך הם באים לפה ומשתלבים פה ברפואה.

אביגדור ליברמן: לכן כל הממסד הזה שכביכול - - -

משה גפני: אתה היית חבר בהרבה ממשלות.

אביגדור ליברמן: אני הייתי חבר בהרבה ממשלות - - -

משה גפני: בהרבה, וחבר בכיר, לא סתם.

משה גפני: אני לא הייתי חבר בממשלה, אתה היית.

אביגדור ליברמן: אני תמיד התעסקתי בתחום שהייתי מופקד עליו.

אביגדור ליברמן: ולכן גם היום אני מתעסק בתחום הכלכלה.

משה גפני: אתה מדבר כאילו על איזה משהו בנורבגיה.

משה גפני: אתה היית חלק מהעניין.

אביגדור ליברמן: אני מדבר על זה שהממשלה הזאת קיימת פחות מארבעה חודשים, ועושה הרבה יותר מכל הממשלות הקודמות ביחד.

ינון אזולאי: אנחנו עוד לא ראינו את הפגיעה בחלשים.

משה גפני: אתה תשמור גם על הזכות שלנו לדבר?

אלכס קושניר: רגע, אני מכריז על סדר הדוברים כדי שכולם יירגעו.

אלכס קושניר: ינון אזולאי, חברי הכנסת גפני, סמוטריץ', ולדימיר, נירה, קרן ונעמה.

אופיר כץ: עד איזה שעה זה?

אופיר כץ: אחר כך נגיע עוד פעם לאותו מצב כמו של אתמול.

עופר כסיף: אני רק משיב לתשובה.

אלכס קושניר: בגלל זה אני מבקש שתקצרו, כל אחד פה בנאום.

משה גפני: מה תקצרו, אנחנו יושבים בשקט.

אופיר כץ: אמרנו לך, צריך יותר משעתיים.

אלכס קושניר: זה לא נקרא לשבת בשקט, חבר הכנסת גפני.

אלכס קושניר: איך אני שומע אותך?

ינון אזולאי: המנכ"ל בלינקוב, אני מדבר אחריו ויש לי שאלה קטנה אליך.

ינון אזולאי: אני אשמח מאוד אם - - -

עופר כסיף: רק להגיב על מה שאמר השר.

עופר כסיף: אדוני, קודם כל, אני לא בהכרח מקבל את המודל הסקנדינבי as-is, למרות שיש שם בהחלט דברים חיוביים.

עופר כסיף: אבל להשוות בין ישראל לבין המודל הסקנדינבי זה באמת מופרך.

עופר כסיף: בנורבגיה אחד הדברים המרכזיים – בכל סקנדינביה, בנורבגיה ספציפית – אלו איגודים מקצועיים חזקים.

עופר כסיף: ז'בוטינסקי דיבר על לשבור, אין מה להשוות.

קרן ברק: הייתה ממשלה קומוניסטית, זה לא - - -

אלכס קושניר: תודה רבה.

אלכס קושניר: ינון אזולאי בבקשה.

קריאה: מותר להיות צודק.

קרן ברק: מותר להיות, אבל זה לא ייגמר.

קרן ברק: המיעוט של המיעוט הוא קומוניסטי בתפיסת העולם בעולם.

אלכס קושניר: קרן, ברגע שנסיים את התקציב נקיים כאן דיון פילוסופי על הכלכלה.

אביגדור ליברמן: בסקנדינביה גיל פרישה לנשים – כרגע זזים לכיוון 69.

אביגדור ליברמן: בדנמרק.

עופר כסיף: לא באותו אופן.

נעמה לזימי: אבל כבוד השר, השאלה עם איזו פנסיה הן יוצאות, השאלה מה קורה עם מקצועות שוחקים.

אלכס קושניר: נעמה, תורך יגיע.

אלכס קושניר: חבר הכנסת ינון אזולאי בבקשה.

ינון אזולאי: תודה רבה, כבוד השר.

ינון אזולאי: השר עמאר, כבוד המנכ"ל.

ינון אזולאי: בהתחלה אני אגיד אמירה כללית ואני אבקש משהו מכבוד המנכ"ל.

ינון אזולאי: קודם כל, אמירה כללית לגבי כל חוק ההסדרים – אמרתי את זה פעם בוועדת הכנסת.

ינון אזולאי: בכל ממשלה יש חוק הסדרים, זה נכון.

ינון אזולאי: אני טוען שלא טוב שחוק ההסדרים הזה מגיע.

ינון אזולאי: לצערי, הוא חייב להגיע.

אביגדור ליברמן: לא כל ממשלה, מ-1985 התחיל הנושא של חוק ההסדרים.

אביגדור ליברמן: פעם ראשונה, יצחק מודעי הביא אותו.

ינון אזולאי: מ-1985, בסדר.

ינון אזולאי: אין בעיה.

ינון אזולאי: אנחנו צריכים להבין דבר אחד, שצריך קודם כל לשמוע גם את הייעוץ המשפטי של הכנסת, לספור אותם ולא לדרוך עליהם.

ינון אזולאי: אני חושב שכאשר יועץ משפטי מגיש לנו ואומר לנו מה נראה ומה לא נראה, ולרמוס את הכול, בסופו של דבר זה יחזור אלינו, כי יכול להיות שמחר גם אלה שבקואליציה יהיו באופוזיציה, ושם הם יצטרכו את הסעד, ואז יגידו כבר רמסו אותנו פעם, לקחו לנו את הכוח.

ינון אזולאי: זו סתם אמירה, שתדעו.

ינון אזולאי: לא רק בממשלה יש יועצים משפטיים, יש יועצים משפטיים גם בכנסת שצריך לשמוע אותם, להקשיב להם ולכבד אותם.

ינון אזולאי: לגבי המנכ"ל, ביקשתי שתישאר, ותודה רבה על ההישארות שלך.

ינון אזולאי: אני רוצה לדבר על כמה נושאים, אחד מהם זה הנושא של הדיור.

ינון אזולאי: אנחנו לא ראינו בשורה גדולה בדיור, וגם מרמ"י היו בעבר.

ינון אזולאי: אנחנו לא ראינו בשורה גדולה בדיור.

ינון אזולאי: אנחנו רואים שהדיור רק מאמיר, וימשיך להאמיר עוד.

ינון אזולאי: אחת הבעיות בדיור היא הנושא של המחצבות, שזה מייקר.

ינון אזולאי: אין מחצבות חדשות שיוצאות למכרזים, אין המשך של המכרזים, היו פה כמה דיונים.

ינון אזולאי: הייתה ועדת בלינקוב, ועל זה ביקשתי שתישאר.

ינון אזולאי: ועדה שהגישה את המסקנות שלה והיו חתומים עליה כולם, כולל משרד האוצר, מלבד אגף התקציבים באוצר, ואם אני לא טועה, רמ"י לא היו חתומים על זה.

ינון אזולאי: אבל הוועדה הייתה ועדה.

ינון אזולאי: ועדה שהייתה מקובלת, ועדה מכובדת, שקיימה הרבה דיונים, ומשום מה היא נעלמה.

ינון אזולאי: אני שואל אותך המנכ"ל, היום כשאתה נמצא, אולי תפעיל את היכולות שלך ותיישם את ההחלטות של ועדת בלינקוב, שאתה עשית אותן.

ינון אזולאי: אני אומר לך שיכול להיות שחולקים על הוועדה, אבל היא ועדה שעבדה קשה, שעות רבות, הגישה מסקנות ואני חושב שהייתה צריכה לעשות הכול על מנת – עכשיו אתה נמצא במקום הזה – שתיושם.

ינון אזולאי: אי אפשר שרמ"י ייקחו את הכול וימשיכו לקחת כסף מאותם אזרחים, ימשיכו לקחת כסף על כל הקרקעות שלהם.

ינון אזולאי: אי אפשר להפריט מהם כלום.

ינון אזולאי: רמ"י צריך לדעת את מקומו.

ינון אזולאי: הגיע הזה לקצץ לרמ"י את הכנפיים ויכיר את מקומו.

ינון אזולאי: אם אתה רוצה לענות לי ואחר כך אני אמשיך בשאלות, שהיושב-ראש יחליט, כי הוא רוצה לצאת – אין בעיה.

אביגדור ליברמן: כיוון שהמנכ"ל צריך לעזוב, כדאי שהוא יתייחס.

רם בלינקוב: קודם כל, חבר הכנסת אזולאי, תודה על השאלה.

רם בלינקוב: אני באופן אישי תומך במסקנות של הוועדה שעמדתי בראשה.

רם בלינקוב: באופן מפתיע.

ינון אזולאי: את זה אני יודע.

ינון אזולאי: היום אתה נמצא במקום של היכולת.

רם בלינקוב: עכשיו ברצינות.

רם בלינקוב: ראשית, חלק מההמלצות יושמו גם יושמו.

רם בלינקוב: אנחנו גילינו שם בעבר שהייתה בעיה גדולה בגבייה, עד כדי כך שאחת המחצבות הגיעה לחוב של עשרות מיליונים.

רם בלינקוב: כל מערך הגבייה השתפר בצורה משמעותית.

רם בלינקוב: הפער היחיד היה בשיטת המכרוז, שהיא לא התקבלה, לצערי.

ינון אזולאי: ושלא יהיה לבעלי מחצבות גם כמה.

רם בלינקוב: תיכף אני אתייחס לריכוזיות.

רם בלינקוב: לגבי שיטת המכרוז, שאנחנו חשבנו שצריך לעשות מחיר מקסימום למחיר הכי נמוך, היא לא התקבלה.

רם בלינקוב: אני אישית חושב שזאת בעיה כי זה הופך את המחצבה למקור הכנסה במקום למקור תשתיתי, נכון, אבל במסקנות של הוועדה שבאה בשנה שעברה, ועדת פינס, יש התייחסות לעניין הזה מתוך רצון להגיע לדבר הזה לפחות באופן חלקי.

ינון אזולאי: למה אני צריך את ועדת פינס?

ינון אזולאי: זה מה שאני שואל.

ינון אזולאי: יש אותך.

רם בלינקוב: אני - - - מינה אותה שר, אני לא מתייחס לדרג מיניסטריאלי.

אביגדור ליברמן: ועדת פינס תוך כדי ממשלת נתניהו.

ינון אזולאי: הייתה לי ביקורת גם על הממשלה הקודמת.

ינון אזולאי: ישב פה שר האוצר, העברתי עליו ביקורת.

ינון אזולאי: אני לא מאלה ש – היושב-ראש יכול להעיד על זה, שהוא מהמפלגה שלך.

ינון אזולאי: הוא יכול להעיד על זה.

רם בלינקוב: אני לא יכול להתייחס ולבקר דרג מיניסטריאלי.

רם בלינקוב: אני רק יכול לכבד את ההנחיות שלו ואת ההחלטות שלו – פעם זה כזה ופעם זה אחר.

רם בלינקוב: אבל אנחנו כן בודקים את האפשרות לשנות את הדבר הזה.

רם בלינקוב: לגבי הריכוזיות, חד משמעית, יש לזה התייחסות.

רם בלינקוב: אני אישית שוחחתי על זה לאחרונה גם עם הממונה – היום קוראים לזה הממונה על רשות התחרות היוצאת, וגם עם הנכנסת.

רם בלינקוב: אנחנו נפעל בצורה משמעותית על מנת להקטין את הריכוזיות בענף המחצבות.

ינון אזולאי: אוקיי, אני מקווה.

ינון אזולאי: תודה רבה.

אביגדור ליברמן: חבר הכנסת, עזוב.

אביגדור ליברמן: מה שהמנכ"ל לא אמר, גם הנושא של איכות הסביבה היום הוא אחד הנושאים האקוטיים והקריטיים.

אביגדור ליברמן: בנושא המחצבות, עד שלא נסדיר את זה גם מול המשרד לאיכות הסביבה - - -

ינון אזולאי: אבל אפשר להאריך להם, זה העניין.

ינון אזולאי: הקיימים, להאריך להם בעוד כמה שנים עד שנסדיר את זה.

ינון אזולאי: זה מה שהוא המליץ גם.

אביגדור ליברמן: ספק אם נוכל לזוז קדימה, אבל צריך למצוא פה את שביל הזהב, כי כרגע מבחינת המחצבות, כרייה ומכרוז, להוציא מכרזים חדשים, זו דרך מאוד מאוד מורכבת.

אביגדור ליברמן: אם אנחנו מדברים על הבנייה, אני אענה לך אחר כך.

אביגדור ליברמן: המנכ"ל, אתה יכול ללכת, יש לך הרבה עבודה.

אביגדור ליברמן: אבל בנושא של הבנייה וכל הנושא ההתייחסות של הדיור, אני אשמח להתייחס כי בתקציב הזה יש הרבה בשורות.

ינון אזולאי: אוקיי.

ינון אזולאי: אני אמשיך.

ינון אזולאי: דיברנו על מיסוי, שאין מיסים.

ינון אזולאי: יכול להיות שאין מיסים שנוגעים לעשירים, שהם ירגישו את זה, אבל המיסוי על החד פעמי, על המשקאות המתוקים, על התחבורה הציבורית, דיברו פה על מס הגודש – אלו מיסים שאולי העשירים לא ירגישו את זה, אבל החלשים ירגישו, ועוד איך ירגישו.

ינון אזולאי: אז להגיד שאין מיסוי זה לזרות חול בעיניים לציבור האזרחים, לחלשים, להם אנחנו זורים חול בעיניים.

ינון אזולאי: יש נושא נוסף.

ינון אזולאי: משרד הבריאות.

ינון אזולאי: אנחנו יודעים שבוועדת הבריאות יידון כל הנושא של כל ההתחשבנות – זה הרי חלק מהרפורמה – בין קופות החולים לבתי החולים, מה שנקרא מחיר הקאפ.

ינון אזולאי: מחיר הקאפ אומר שיש מחיר מינימום, מ-18% מעלים אותו ל-21%, שתהיה הנחה בין קופות החולים לבתי החולים.

ינון אזולאי: אני לא מבין למה עושים מחיר מינימום ולא עושים מחיר מקסימום.

ינון אזולאי: הרי משם מתחילים הגירעון הגדול של בתי החולים כי משם מתחילים להסתחר מולם.

ינון אזולאי: מתחילים להסתחר מולם, יש בתי חולים שעושים להם הנחות של 40%, של 37% מול קופות החולים.

ינון אזולאי: עכשיו משרד האוצר הוציא דוח של 2018, שהגירעונות של בתי החולים זה בדיוק 6.2 או 6.3 מיליארד, זה בדיוק הסבסוד שנותנים בתי החולים לקופות החולים.

ינון אזולאי: אז למה לעשות ככה במקום להוריד את זה ל-10% או ל-0% ולעשות את המקסימום?

ינון אזולאי: זה בנושא הבריאות.

ינון אזולאי: חמד עמאר, אני שמעתי ואני מברך שיש לך אוזן קשבת, אז אם כבר אתה מדבר על אבו כביר ואתה נוגע לרגשות כבוד המת, שתדע שהעבודה באבו כביר מסתיימת בכל יום ב-16:00 או 17:00 אחר הצוהריים.

ינון אזולאי: גם לנו יש רגשות של המת, אנחנו יודעים מה זה מת, יודעים מה זה נפטר, כבוד הנפטר.

ינון אזולאי: תאריכו את זה ל-24 שעות.

ינון אזולאי: תאריכו את זה עד 02:00 בלילה.

ינון אזולאי: אם יש תקציב, תמצא תקציב גם לזה, כי לכולם יש כבוד המת ולנו יש כבוד המת לא פחות מאשר לאחמד טיבי, לאוסאמה ולכל אחד אחר.

ינון אזולאי: שני דברים אחרונים.

ינון אזולאי: מעונות היום: יש שני דברים כרגע על הפרק – יש את השביתה של המטפלות במעונות היום, שצריך אחת ולתמיד לפתור את הבעיה הזאת.

ינון אזולאי: אחת ולתמיד לפתור.

ינון אזולאי: אני אמרתי, ואני אגיד את זה בכל פעם:

ינון אזולאי: אני מכיר את זה מקרוב, אשתי מנהלת מעון – לא שלנו, אבל היא מנהלת מעון – יש לי ילד במעון, אני יודע מה זה.

ינון אזולאי: אני מכיר את הנושא של המעונות טוב מאוד.

אביגדור ליברמן: גם אשתי הייתה מנהלת מעון.

ינון אזולאי: יופי.

ינון אזולאי: אתה רואה, בסוף יש משהו משותף בינינו.

אביגדור ליברמן: יש הרבה יותר.

ינון אזולאי: אני לא יודע עדיין, את זה צריך לבדוק.

אלכס קושניר: כאחד שמכיר את שניכם, אני יכול להגיד שכן, יש יותר.

אביגדור ליברמן: למרות כל הפערים האידיאולוגיים עם אביך, ז"ל - -

ינון אזולאי: שאני מגיע אליהם עכשיו.

אביגדור ליברמן: - - היינו מאוד - - -

ינון אזולאי: אני מגיע לפערים האידיאולוגיים עכשיו.

ינון אזולאי: אני אומר לגבי סבסוד המעונות – יכול להיות שהאידיאולוגיה אומרת תכה בציבור החרדי, שפחות ילמדו תורה ויותר יעבדו.

ינון אזולאי: זו האידיאולוגיה שלך.

ינון אזולאי: אתה יודע מה, אתה הגעת למקום שלך בתור שר אוצר, ואתה מיישם.

ינון אזולאי: אתה מיישם את האידיאולוגיה שלך, את הבטחת הבחירות שלך.

ינון אזולאי: על זה אין לי תלונה, כי זה מה שאתה הבטחת, זה מה שאתה מיישם.

ינון אזולאי: אבל אני אומר, גם בהבטחת בחירות, גם ביישום, וגם כשמכים, צריך להיות הוגנים.

ינון אזולאי: לא יכול להיות שבחודש שלישי הילדים כבר שובצו במערכת.

ינון אזולאי: הגישו את הבקשות, שובצו במערכת, הילדים החרדים כמו כל הילדים האחרים.

ינון אזולאי: אחר כך להגיד להם: לא אתה הורה שלומד, אין לך מקום.

ינון אזולאי: זו פגיעה בחסר ישע, זו פגיעה בילדים, זו פגיעה במשפחות האלה.

ינון אזולאי: תוך כדי גם הנשים שהיו עובדות כבר לא יעבדו כי אנחנו לא נקריב את הנפש שלנו, לא נקריב את הנשמה שלנו בשביל שום דבר של כסף.

ינון אזולאי: גם כשהייתי אברך הקרבתי את עצמי, וצר לי שהיום אני לא אברך.

ינון אזולאי: ואני אומר לך שהייתי גאה, ואני גאה, ואני מתפלל שהילדים שלי יהיו אברכים כי אני חושב שזו הדרך הנכונה.

ינון אזולאי: מי שרוצה ללמוד תורה, שימשיך וילמד תורה.

ינון אזולאי: יש לנו מספיק דרכים, ואנחנו מסבסדים – כן, גם אנחנו מסבסדים את שאר הציבור.

ינון אזולאי: כן.

ינון אזולאי: גם אני וגם הציבור החרדי, אנחנו חלק מהנטל ועוזרים לכל עם ישראל.

ינון אזולאי: דבר אחרון.

ינון אזולאי: אתה התבטאת ואמרת לקחת את החרדים במריצה למזבלה.

ינון אזולאי: אני חושב שיש לך פה הזדמנות לחזור בך מהאמירה הזאת, שזו הייתה אמירה אומללה, על גדר האנטישמיות.

ינון אזולאי: אני חושב שזו במה מכובדת בשבילך לחזור בך ממה שאמרת, מהמשפט הנלוז הזה.

ינון אזולאי: תודה.

אביגדור ליברמן: תשמע, היו פה כל כך הרבה אי דיוקים, אני רק אתקן אותך בנושא מעונות היום.

אביגדור ליברמן: כרגע, כשאנחנו יושבים כאן, נציגי האוצר, המטפלות ושרת הכלכלה יושבים במקביל לישיבת הוועדה.

ינון אזולאי: לא, לא אמרתי שלא יושבים, אמרתי שצריך לפתור את הבעיה, אז דייקתי.

אביגדור ליברמן: אני לא יודע אם ומתי ניתן לפתור, אבל הידברות קיימת גם ברגע זה.

ינון אזולאי: אמרתי, צריך לפתור את הבעיה, ורק אחרי שהתחילו לשבות עשו את זה.

אלכס קושניר: כן.

אלכס קושניר: חבר הכנסת גפני בבקשה.

ינון אזולאי: רגע, אבל אולי הוא רוצה לחזור בו מהמריצות.

אלכס קושניר: חבר הכנסת גפני בבקשה.

ינון אזולאי: אתה לא חוזר בך מהמריצות, אדוני השר?

אביגדור ליברמן: אני מקשיב לחבר הכנסת גפני.

אביגדור ליברמן: זה מאוד חשוב.

ינון אזולאי: אני פשוט רוצה לדעת אם להזמין לך מריצה החוצה.

אלכס קושניר: חבר הכנסת גפני.

אלכס קושניר: ינון.

ינון אזולאי: למה אתה לא חוזר בך מהמריצות?

ינון אזולאי: זו אמירה אומללה, אמירה אנטישמית.

ינון אזולאי: יש לך את ההזדמנות הזאת.

אביגדור ליברמן: אתה כרגע מפריע לחבר הכנסת גפני.

ינון אזולאי: אל תדאג, הוא נתן לי את הזמן שלו בשביל זה, הוא יקבל אותו.

ינון אזולאי: זה לא מכובד.

ינון אזולאי: אני אומר לך בצורה מכובדת, אתה יכול לחזור בך מהאמירה הזאת.

ינון אזולאי: תחזור בך מהאמירה הזאת.

ינון אזולאי: זו אמירה אומללה, אמירה אנטישמית, שלא שוכחים לך את זה.

ינון אזולאי: זו ההזדמנות שלך להתעלות מעל הכבוד שלך.

אלכס קושניר: ינון, אתה חוזר על עצמך.

אלכס קושניר: ינון.

ינון אזולאי: עזוב את האגו.

ינון אזולאי: זה הזמן שלך להגיד אני מתנצל, זו הייתה אמירה אומללה.

אלכס קושניר: חבר הכנסת ינון אזולאי, אתה חוזר על עצמך.

ינון אזולאי: עזוב, זה לא מכובד.

ינון אזולאי: זה לא מכובד.

אלכס קושניר: בסדר.

אלכס קושניר: חבר הכנסת גפני בבקשה.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, אדוני שר האוצר, השר במשרד האוצר, משום מה אני קראתי את חוק ההסדרים ואת חוק התקציב, וזה לא היה זר לי.

משה גפני: זה לא משהו חדש - - -

אביגדור ליברמן: אתה בין הבודדים שקראו את זה.

משה גפני: לא הייתי צריך להתאמץ הרבה.

משה גפני: אני מכיר חלק מהסעיפים, חלק גדול אפילו מהסעיפים, ואני מכיר גם קודם.

משה גפני: ניסה אגף התקציבים באוצר כמה פעמים להביא חלק גדול מהתוכניות שעכשיו הוציאו את זה מהמגירות והביאו מכיוון שצריך תקציב.

משה גפני: ואני תומך בזה שצריך תקציב, ואני גם אמרתי את זה גם לראש הממשלה הקודם, אנשי האוצר יודעים את זה.

משה גפני: אני חושב שהוא שגה בזה שהוא לא הביא תקציב.

משה גפני: היה מאבק פוליטי, שלמאבק הפוליטי יש את הסממנים שלו, אבל תקציב היה צריך להביא, ואני שמח שמביאים תקציב.

משה גפני: אני לא שמח שמביאים את התקציב הזה.

משה גפני: בגלל שמה עשו באגף התקציבים?

משה גפני: אני מתאר לעצמי, לא הייתי שם.

משה גפני: אמר שר האוצר אני מביא תקציב.

משה גפני: תביאו לי את התקציב.

משה גפני: הביאו לו.

משה גפני: הביאו לו את העלאת גיל הפרישה לנשים שהיה פה על השולחן.

משה גפני: אצל השר כחלון כבר הייתה ועדה ציבורית, ואני אמרתי את כל מה שכולנו אמרנו, כל חברי הוועדה מכל המפלגות, כולל מישראל ביתנו אגב, אמרנו מה אנחנו רוצים שיהיה בהעלאת גיל פרישה לנשים.

משה גפני: שלא תישארנה נשים רעבות ללחם.

משה גפני: זה מה שאמרנו.

משה גפני: אז הם מביאים את זה ויושבים פה חברים בקואליציה ואומרים זה יפה, זה בסדר, מביאים העלאת גיל פרישה לנשים.

משה גפני: לא להאמין.

משה גפני: מביאים את תוכנית הייבוא – אני מכיר את זה בעל פה – כדי לפגוע בעניין של החקלאים, ואחר זה מגיעים לאיזו הסכמה איתם שחלק כן וחלק לא וכל מה שנלווה לעניין הזה.

משה גפני: הולכים לתת לפקיד השומה כוח שאי אפשר לתאר אותו, הוא מתאים למדינה לא כמו המדינה שלנו, לא מדינה דמוקרטית.

משה גפני: הולכים לבעל מכולת וקובעים לו את השומה שלו, ו-30% הוא יהיה חייב לשלם עוד לפני שהוא מרוויח בבית משפט.

משה גפני: מערכת שלמה של חוקים שלא היו ימים טובים לאגף התקציבים כמו הימים האלה.

משה גפני: דברים שהם אנטי חברתיים.

משה גפני: מה זה מס גודש?

משה גפני: שאם נמצא מישהו בנצרת – היא פה זאת מנצרת?

משה גפני: הנה את.

ג'ידא רינאוי-זועבי: היא פה, והשם שלה הוא ג'ידא.

ג'ידא רינאוי-זועבי: הרב גפני, השם שלי הוא ג'ידא.

אביגדור ליברמן: יש לה שם.

משה גפני: ג'ידא.

משה גפני: יותר חשוב שאת גרה בנצרת.

ג'ידא רינאוי-זועבי: לא, יותר חשוב השם שלי.

משה גפני: השם שלך ודאי.

משה גפני: אני רק אומר – מה המשמעות?

משה גפני: למה אתה הולך, יוגב?

משה גפני: לא חשוב, הכול בסדר.

משה גפני: מה אתה אומר במס גודש?

משה גפני: אתה אומר שאם יש מישהו מנצרת – אין תחבורה.

משה גפני: לציבור הערבי אין תחבורה.

משה גפני: 21% מהציבור הערבי משתמש בתחבורה הציבורית.

משה גפני: הרי מה אתה מבקש?

משה גפני: אתה מבקש שהאנשים מנצרת לא ייסעו ברכבים, לא יגיעו למטרופולין של גוש דן, אחרת הם ישלמו מס גודש, ואתה לא מציע להם שום פתרון.

משה גפני: אתה אומר בעוד שלוש שנים, בעוד ארבע שנים.

משה גפני: אני מכיר את זה בעל פה.

משה גפני: הם באו אליי מאגף התקציבים, זרקתי אותם מהחדר.

משה גפני: היום יש שר אוצר חבל על הזמן.

משה גפני: דרך אגב, אני לא מבקש ממנו שיחזור בו.

משה גפני: תישאר בבקשה עם האמירה הזאת של המריצה, לזרוק את החרדים לשם, כדי שנדע עם מי יש לנו עסק.

משה גפני: ככה היינו טועים בך.

משה גפני: היינו חושבים שאתה לא כל כך נורא.

משה גפני: בגלל שפעמים רבות בעבר היינו שותפים.

משה גפני: תישאר עם האמירה הזאת, אל תחזור בך.

משה גפני: תישאר עם זה כדי שנדע בדיוק – ואין שמחה אלא כהתרת הספקות כתוב בגמרא.

אביגדור ליברמן: אני מציע שתנהל קודם כל את הבירור עם ינון אזולאי, תגיעו - - -

ינון אזולאי: המכנה המשותף הוא שאתה שונא חרדים, שנינו יודעים.

ינון אזולאי: זה בסדר.

ינון אזולאי: על זה ממילא הסכמנו.

ינון אזולאי: אם אתה לא מוכן לחזור בך, זה בסדר.

משה גפני: על כל פנים, יושבים פה אנשי אגף התקציבים.

משה גפני: נעזוב את זה, זה לא רלוונטי, נדבר מקצועית.

משה גפני: יושבים פה אנשי אגף התקציבים, הם מכירים את זה, הם יודעים את הדיונים שהתקיימו כאן בוועדה, שהתקיימו אצלי בחדר כשהייתי יושב-ראש הוועדה.

משה גפני: כל הנושאים האלה היו.

משה גפני: פשוט שר האוצר אמר להם אני חייב להעביר תקציב על 2021, 2022, הם פתחו את המגירות, הוציאו את הכול.

משה גפני: אני הייתי אומר את זה בלי שהם יכתבו את זה, הייתי אומר מה הם הולכים להביא.

משה גפני: מתהדרים בתקציב הזה?

משה גפני: אני אומר לך, אדוני שר האוצר, מן הראוי היה לא להביא תקציב – להביא תקציב, זה ברור, על זה אין ספק, כולם סבורים שזה נכון.

משה גפני: אבל לבוא עם חזון, לבוא עם דבר שאתה אומר אני שר האוצר, יש לי תוכנית חדשה שלא הייתה בעבר.

משה גפני: תוכנית חדשה שתצעיד את ישראל – אני מסיים – לא חשוב באיזה נושא אידיאולוגי, כן עופר כסיף, לא עופר כסיף.

משה גפני: תוכנית שלך, אבל תוכנית שאנחנו יכולים להתמודד איתה, לא כשרות.

משה גפני: מה אתה מספר לנו סיפורים על כשרות ונותן לנהל דיונים על זה כאילו זה נוגע לתקציב.

משה גפני: חזון, משהו, שתגיד אני הולך לשנות עכשיו א'-ב'-ג', אני הולך לעשות כמה דברים.

משה גפני: אני מצטרף לחברים שלי, אתה לא יכול לקחת בתקופת הקורונה – ואנחנו מתפללים לקדוש ברוך, אנחנו מודים לקדוש ברוך הוא שנתניהו היה ראש הממשלה, אז לפחות הוא הביא את החיסונים, הממשלה הזאת לא הייתה מביאה חיסונים.

משה גפני: כשאתה היית סגן שר, אז גם כן הבאתם חיסונים, הרי מה שעכשיו אנחנו מדברים, אנחנו מדברים על זה שבתוך תקופה קצרה הפכנו להיות מדינה באיזשהו מקום גבוה בעניין הזה.

אלכס קושניר: חבר הכנסת גפני, אמרת שזה דבר אחרון.

משה גפני: הדבר האחרון הוא, אל תשאיר סקטורים שלמים או אנשים שיישארו בלי לחם לאכול בגלל הקורונה.

משה גפני: יש מקומות שאנחנו אומרים גם היום, בגלל שהקורונה לא נעלמה מאתנו.

משה גפני: אסור להם לעבוד, אסור להם לצאת.

משה גפני: לתת להם את המחיה הזאת שהם יוכלו להישאר, לא לעשות את זה באופן כל כך גס.

משה גפני: מכיוון שהבטחתי ליושב-ראש שבזה אני מסיים, אז אני נשאר עם הבקשה הזאת.

משה גפני: אבל תדע לך שמה שעשית לאברכים ולנשים של האברכים יותר נכון לא יסולח לך.

משה גפני: הנשים הללו לא תלכנה לעבוד.

משה גפני: אתה לא תשנה את האנשים האלה, אתה מכיר אותם, אתה יודע שהם ימשיכו ללמוד.

משה גפני: הילדים שלהם לא ילכו למעון והאישה לא תלך לעבוד, וזה יהיה על חשבון ליברמן.

משה גפני: לא תהיה הרבה זמן שר אוצר, כשתיעלם, זה יישאר.

אלכס קושניר: תודה רבה חבר הכנסת גפני.

אלכס קושניר: חבר הכנסת בצלאל סמוטריץ' בבקשה.

בצלאל סמוטריץ': אדוני יושב-הראש, אדוני השר, אני רוצה להתחבר לדברים של חבר הכנסת גפני בכמה מובנים.

בצלאל סמוטריץ': אתה יודע איך זה עובד, חבר הכנסת גפני – בין אגף התקציבים, אנחנו מכירים אותם, לבין הממשלה, שאנחנו יודעים איך הוקמה ומה מחיר.

בצלאל סמוטריץ': הייתה כאן עסקה בין שר האוצר לאגף התקציבים.

בצלאל סמוטריץ': שר האוצר היה צריך כמה שלמונים פוליטיים לשלם לכמה שותפות בקואליציה על דברים שיש להם היגיון כלכלי, או אין להם היגיון כלכלי, ובתמורה אגף התקציבים קיבל את כל מה שהוא לא קיבל הרבה מאוד שנים.

בצלאל סמוטריץ': די ברור איך זה התנהל.

בצלאל סמוטריץ': אדוני שר האוצר, פתחת בהתייחסות לקורונה.

בצלאל סמוטריץ': במחילה, זו דמגוגיה, אף אחד לא דיבר על סגרים.

בצלאל סמוטריץ': ברוך השם, יש חיסונים ולא צריך סגר.

בצלאל סמוטריץ': דיברנו על איזונים ועל הגבלות מידתיות של התקהלות כדי לשלוט בגובה הגל ובעוצמתו.

בצלאל סמוטריץ': כן – לקיים כלכלה, לקיים משק, אבל לא לעבוד בהפקרות כדי למנוע תמותה בהיקפים אדירים, למנוע תחלואה, למנוע עומס מטורף על בתי החולים; שאחר כך, כמו אותו אחד שבונה בית חולים מתחת לגשר, אתה גם מתהדר בזה שנתת כסף למערכת הבריאות.

בצלאל סמוטריץ': אגב, התפרסם בשבוע שעבר שהבטחתם תוספת של 2,000 תקנים, רק 100 מתוכם התקבלו כי אגף התקציבים הכניס כוכבית למעלה והתנה את זה במספרי חולים בלתי הגיוניים בעליל.

בצלאל סמוטריץ': אנחנו לא דיברנו לרגע על סגר בגל הרביעי הזה.

בצלאל סמוטריץ': דיברנו על הגבלות מידתיות, כן.

בצלאל סמוטריץ': יכול להיות שסקטורים מסוימים כמו אירועים, הופעות, תרבות, היו נדרשים כאן לחגורת ביטחון מסוימת של במדינת ישראל, אבל היינו יכולים להציל המון-המון-המון חיים של אנשים, ופה אני מגיע לנקודה הבאה.

בצלאל סמוטריץ': גם כשהקורונה התחילה, והממשלות הקודמות – בראשונה הייתי שותף, בשנייה לא הייתי שותף – הביאו את חבילות הסיוע הגדולות של המשק, אגף התקציבים תמיד התנגד ותמיד ניסה למשוך את זה למטה כי הוא לא מסוגל להוציא כסף, זה די-אן-איי טבעי.

בצלאל סמוטריץ': וברוך השם לא הקשיבו לו, והבינו שחבילות סיוע בקורונה זאת השקעה.

בצלאל סמוטריץ': זאת השקעה - -

אופיר כץ: הם הציעו 3,000 שקל, אתה זוכר?

אופיר כץ: לאולמות 3,000 שקל.

בצלאל סמוטריץ': - - במנועי צמיחה.

בצלאל סמוטריץ': הצגתם כאן בתקציב הזה השקעה גדולה במנועי צמיחה תשתיתיים.

בצלאל סמוטריץ': אל תשכחו שכלכלה מושפעת מתשתיות ומהון אנושי, מאנשים.

בצלאל סמוטריץ': אם היינו מקשיבים לאגף התקציבים בתחילת משבר הקורונה ולא מגבשים את חבילות הסיוע, לא הייתה צמיחה, לא היה גידול בהכנסות המדינה.

בצלאל סמוטריץ': היכולת של המשק הישראלי להתאושש היום היא כיוון שידענו להזרים כסף, עוד פעם, כהשקעה שחוזרת בריבית דריבית היום.

בצלאל סמוטריץ': המשק הישראלי מתאושש.

בצלאל סמוטריץ': הייתי צריך אולי לפתוח בתודה גדולה לריבונו של עולם.

בצלאל סמוטריץ': כולם פה דיברו על הנתונים הגדולים, אפשר לתלות אותם בהרבה גורמים, בסוף – וזכרת את השם אלוקיך כי הוא הנותן לך כוח לעשות חיל.

בצלאל סמוטריץ': זה נכון בביטחון, זה נכון בכלכלה.

בצלאל סמוטריץ': ברוך השם – ברוך השם – זכינו בסיעתא דשמייא גדולה, ואנחנו יכולים להציג היום נתוני מקרו כלכלה טובים של התאוששות, אבל זה תוצר של התנהלות נכונה.

בצלאל סמוטריץ': והחיתוך שלך באבחת סכין חדה את חבילות הסיוע האלה – אני לא מדבר עכשיו על ההיבט החברתי, האנושי, המוסרי, שגם הוא כואב מאוד.

בצלאל סמוטריץ': אני מדבר עכשיו רק על נתוני כלכלה, רק על תפיסה של השקעה אל מול תפוקה.

בצלאל סמוטריץ': אתה חייב להחזיר היום חלק מחבילות הסיוע גם לכלכלה וגם לאנשי הפרטיים כי אין משק, אין צמיחה ואין התאוששות בלי אנשים בריאים, בלי עם בריא.

בצלאל סמוטריץ': כן, תשקיע עכשיו עוד עשרה מיליארד, תגדיל קצת את החוב, אתה תקבל אחר כך 30 מיליארד.

בצלאל סמוטריץ': אתה רואה את זה בנתונים, אי אפשר להתווכח.

בצלאל סמוטריץ': דיברת על 137 מיליארד, זה עם הסיעתא דשמייא הגדולה, מה שהביא ל- – אתם הרבה מעבר לצפי הצמיחה והכנסות המדינה ממיסים.

בצלאל סמוטריץ': אי אפשר להתעלם מזה.

בצלאל סמוטריץ': אם לא היו חבילות סיוע בתחילת המשבר, המשק היה קורס, לא היינו יכולים לייצר את אותה צמיחה.

בצלאל סמוטריץ': שמרנו על העסקים, שמרנו על היכולות, שמרנו על ההון האנושית, שמרנו על הבריאות הנפשית-הכלכלית של העם שלנו, וברוך השם, יש לנו עם טוב, כלכלה חזקה, והיא מתפתחת.

בצלאל סמוטריץ': תנו עוד סיוע.

בצלאל סמוטריץ': יש כאן נתון אחד, אדוני יושב-הראש, בכל התקציב הגדול הזה שלא בא לידי ביטוי באף שקף במצגת – כל התקציבים שהתחייבו לרע"מ.

בצלאל סמוטריץ': בעיני יש כאן שאלה משפטית כבדה מאוד, מה הופך לכסף קואליציוני, מה לא הופך לכסף קואליציוני.

משה גפני: הם לא מתכוונים לכבד את זה.

בצלאל סמוטריץ': אלו שאלות שאני צריך לשאול את המשפטנים אחר כך – מה דורש החלטות ממשלה, מה לא דורש החלטות ממשלה.

בצלאל סמוטריץ': איפה כל הכסף שאתם משלמים לתנועה האסלאמית?

בצלאל סמוטריץ': ואתה יודע, אדוני שר האוצר, שחלק גדול ממנו ימצא את עצמו אחר כך בכל מיני מכבסות וצינורות בארגונים ועמותות – הנה, כמו אותה משטרת מיליציה בכפר קאסם שמתקצבת מתקציב מדינת ישראל.

בצלאל סמוטריץ': אגב, אתה בא ממפלגה שיודעת מצוין איך מעבירים כספים, ראינו את זה.

אלכס קושניר: בצלאל, בצלאל.

בצלאל סמוטריץ': אין זכר – אין זכר – בתקציב – ואני מסיים, אדוני, עוד הערה אחת.

אלכס קושניר: השר צריך ללכת בעוד ארבע דקות.

בצלאל סמוטריץ': בינתיים, דיברתי הכי קצר פה מכולם.

בצלאל סמוטריץ': בכל התקציב הזה אין שקל – איפה הכסף אני שואל את עצמי.

בצלאל סמוטריץ': פעם היו שאלות כאלה, איפה הכסף?

בצלאל סמוטריץ': אני דורש להציג איפה הכסף הזה.

בצלאל סמוטריץ': ודבר אחרון, לא נאמר כאן, תקציב משקף תמיד את סולם העדיפויות הערכי של החברה, השמיכה הקצרה והצורך לתעדף ערכים.

בצלאל סמוטריץ': והתקציב הזה משקף, לצערי הרב, סולם ערכים מעוות.

בצלאל סמוטריץ': כן, דובר על זה שיש כסף לפנסיות של אנשי הקבע ואין כסף להעלאת חיילי החובה.

בצלאל סמוטריץ': והיה לך כסף לתת הלוואה של חצי מיליארד שקל לאבו מאזן, תומך הטרור, כדי שהוא יוכל לשלם משכורות למחבלים; "בישראבלוף" – קיצצתם לו בקבינט ביד אחת את מה שהוא מעביר למשפחות המחבלים - -

אלכס קושניר: בצלאל, יש פה עוד אנשים שצריכים לדבר.

בצלאל סמוטריץ': - - ונתתם לו בצד השני את אותו חצי.

בצלאל סמוטריץ': לזה יש לך כסף, ואין לך כסף להעלאת חיילי החובה.

בצלאל סמוטריץ': ואין לך כסף לעודד עבודה בציבור החרדי.

בצלאל סמוטריץ': ואתה יודע מצוין, כמו שאמרו פה קודם, שהקיצוץ בבשר החי שעשית עכשיו בסבסוד המעונות לא ישלח אישה אחת לעבוד במגזר החרדי, להיפך, הוא יסיע לאחור את מה שהושג במשך הרבה מאוד שנים.

אלכס קושניר: בצלאל, תודה רבה.

אלכס קושניר: יש פה עוד שישה חברי כנסת, אדוני השר.

אלכס קושניר: אני מבקש, חברי הכנסת שנשארו, אם יש לכם שאלות לשר – כי אגף התקציבים עוד נשאר אתנו – האם יש לכם שאלות לשר?

אביגדור ליברמן: אני חייב לברוח, אז אני אנסה להתייחס.

אופיר כץ: אבל לא קיבלנו תשובות.

אופיר כץ: לא קיבלנו תשובות.

נעמה לזימי: אבל יש פה חברי ועדה, עם כל הכבוד, זה לא - - -

אופיר כץ: אי אפשר ככה, רק שאלות בלי תשובות.

אביגדור ליברמן: סליחה, אני אתייחס לכמה וכמה דברים לכל מה שנאמר כאן.

אביגדור ליברמן: יש פה את השר חמד עמאר שיתייחס בהמשך, יש פה את אגף התקציבים.

אביגדור ליברמן: אני חושב שגם בנושא של המגזר הערבי וכל ההשקעות, מי שמרכז את זה במשרד האוצר הוא השר חמד עמאר.

בצלאל סמוטריץ': אני מבין שאתה בורח מזה.

בצלאל סמוטריץ': אגב, אני מעריך את זה שלפחות אתה מתבייש בזה שמכרת את כל הערכים והאידיאולוגיה שלך לתומכי טרור.

קרן ברק: כבוד השר, יש נוהג כזה ששר האוצר נשאר.

חמד עמאר: אין נוהל כזה.

קרן ברק: נוהג.

קרן ברק: אמרתי נוהג.

חמד עמאר: אין נוהג כזה.

אופיר כץ: יש נוהג כזה.

קרן ברק: בטח שיש, ללא הגבלת זמן.

חמד עמאר: אין נוהג כזה.

קרן ברק: למה אתה אומר את זה סתם?

חמד עמאר: אני לא אומר את זה סתם, את חדשה כאן.

קרן ברק: אני חדשה?

קרן ברק: אני כבר 20 שנה פה.

נעמה לזימי: את הביקורת - - -

הוא מפחד?

לא מתאים לו לפחד.

אופיר כץ: חמד, לא באנו רק לשאול שאלות, אנחנו גם רוצים תשובות.

אלכס קושניר: אתם לא נותנים לו לענות.

יש עוד שאלות.

אופיר כץ: מה זה, רק שאלות?

נעמה לזימי: אלכס, המקום שלך הוא לחתוך אנשים אחרי עשר דקות.

יואב קיש: הוא לא חבר כנסת, הוא לא מגיע בנורבגי, הוא מגיע סוף-סוף להציג פה.

יואב קיש: יש שאלות אמיתיות - - -

שלמה קרעי: אולי הוא ממהר לקבינט הקורונה, חבר'ה, זה יותר חשוב.

ינון אזולאי: הוא צריך לשים "וויז" לקבינט הקורונה, הוא לא יודע איפה זה.

נעמה לזימי: כבוד השר, את הדברים שלי אני אכתוב פומבית, תוכל להתייחס אליהם אם תרצה.

נעמה לזימי: אם אי אפשר לדבר בוועדה כחברת ועדה, בעיניי זה לא לעניין.

נעמה לזימי: כן, כשאנשים מדברים רבע שעה, עם כל הכבוד, אפשר לחתוך אותם.

נעמה לזימי: זה לא יכול להיות ככה.

יואב קיש: לא, גם שעתיים לא יכול להיות.

יואב קיש: בא שר אוצר להציג תקציב לוועדת כספים, אחרי שעתיים הוא הולך כי די.

קרן ברק: יכול להיות, אבל הנוהג הוא - - -

אביגדור ליברמן: סליחה, חבר'ה, אל תספרו לי סיפורים על הנוהג ועל התקציבים.

אביגדור ליברמן: אני מלווה את כל התקציבים ואת כל הדיונים, כולל במליאה ובוועדה מ-1996.

אביגדור ליברמן: אני מניח שזה הרבה לפני כל הנוכחים פה - - -

ינון אזולאי: אני לא יודע כמה זמן ישבת בוועדות, אם אתה יודע מה זה ועדות.

אתה היית חבר בוועדת כספים?

גפני, אתה זוכר אותו בוועדת כספים?

אלכס קושניר: אתם לא נותנים לו לענות.

אלכס קושניר: תנו לו רגע לדבר.

הוא לא היה פה.

ינון אזולאי: אתה אומר שנשארה דקה, אז למה - - - מה הוא יענה בדקה?

אלכס קושניר: אתם לא רוצים שהוא יענה?

אלכס קושניר: אתה לא רוצה שהוא יענה?

אופיר כץ: לא, שיגיד שהוא נשאר עוד רבע שעה - - -

אבל שיענה על הכול.

אלכס קושניר: הוא לא מצליח להוציא מילה.

לא, שיענה על הכול.

יש עוד שאלות לאנשים, מה יש?

אלכס קושניר: סליחה, חבר הכנסת אשר, רוב הישיבה אתה לא היית פה.

הייתי בוועדה אחרת, להתמודד עם כל מיני גזרות שלך, כן.

זה תפקידי.

אביגדור ליברמן: גם לי יש עוד חזיתות אחרות ואני מראש סיכמתי עם יושב-ראש הוועדה שאני בא עד 12:00.

יש משהו עם אבו מאזן?

אביגדור ליברמן: אני אמרתי מראש שאני מגיע עד 12:00.

תן עוד רבע שעה, לא יקרה כלום.

אביגדור ליברמן: בדיוק רבע שעה אני אתעכב פה, אבל לא יהיה לי יותר מרבע שעה.

אביגדור ליברמן: ולכן אני רוצה להתייחס לחלק מהדברים.

רגע, שייגמרו לשאול.

אלכס קושניר: אבל תן לו לענות.

אביגדור ליברמן: תן לשאול.

אביגדור ליברמן: מישהו שם רצה.

אביגדור ליברמן: ועוד פעם, נשאר פה שר במשרד האוצר שיכול לענות על הכול.

נעמה לזימי: אני אהיה ממש קצרה כדי שהחברים ידברו.

נעמה לזימי: אני חושבת שחשוב לשמוע את כולם כי כל אחד מעלה דברים אחרים, אז אני אנסה להיות קצרה.

נעמה לזימי: קודם כל, תודה שאתה כאן.

נעמה לזימי: תודה, כבוד השר ליברמן, חמד עמאר.

נעמה לזימי: תודה, אלכס, על ההתנהלות מולך.

נעמה לזימי: אני כן רוצה להגיד, יש עוגנים חברתיים בתקציב הזה.

נעמה לזימי: לצערי, כחברת קואליציה, אני לא יכולה להגיד בלב שלם שהתקציב חברתי.

נעמה לזימי: אני לא יכולה.

נעמה לזימי: אני לא אדברר את המסר הזה, אני כן אגיד שבתקציב יש עוגנים חברתיים ואני אפרט אותם.

נעמה לזימי: אנחנו מעוניינים, כמובן, שהתקציב הזה יעבור בגלל היעדר התקציב לאורך שנים.

נעמה לזימי: ביזוי הכנסת שלא עבר תקציב שלוש שנים, בעיניי זה דבר חמור ביותר, ולכן אנחנו - - -

בצלאל סמוטריץ': תחזרו על שקר עשר פעמים, הוא לא יהפוך לאמת.

בצלאל סמוטריץ': לא היה תקציב שנה וחצי.

בצלאל סמוטריץ': גם לא הייתי בממשלה הקודמת, אין לי - - -

אלכס קושניר: גם שנה וחצי זה ביזוי.

בצלאל סמוטריץ': בסדר, אבל להגיד שלוש – תפסיקו לחשוב שאתם - - -

אלכס קושניר: גם שנה וחצי זה ביזוי.

אלכס קושניר: חבר'ה, אתם מבזבזים זמן.

שלמה קרעי: מעניין מי הכשיל את הקמת הממשלה בכנסת ה-21.

קריאה: טוב שיש את מי להאשים.

נעמה לזימי: אני רוצה לברך על בתי חולים, ביטחון תזונתי בבסיס התקציב, קנייה של דיור ציבורי.

נעמה לזימי: אבל עדיין, צריך להגיד, היו הרבה דברים לעשות עם דיור ציבורי.

נעמה לזימי: גם השכירות המוסדית, אנחנו נעלה את זה בשאלות.

נעמה לזימי: אפשר לעשות דברים גם בהקשר של דיור ציבורי.

נעמה לזימי: המדינה צריכה לעודד בניית דיור ציבורי ולא רק קנייה מידית כדי לסגור חסם של ממתינים מסוימים, אבל לברך על זה שקונים דירות ציבוריות, נכון.

נעמה לזימי: התוכנית למיגור האלימות, התחבורה הציבורית, הבטחת ההכנסה.

נעמה לזימי: אני רוצה להגיד, נשארה עוד רפורמה שבעיני היא רפורמה מפחידה.

נעמה לזימי: אני חושבת שהרפורמה של האג"ח מיועדות הממשלתיות – כשבנק ישראל אומר שיש בה חורים, רשות שוק ההון אומרת שיש בה חורים, זה כבר לא רק אני, הסוציאל-דמוקרטית, אומרת יש פה רפורמה לא אפויה.

נעמה לזימי: יש פה רפורמה שכנראה הצליחה להשתחל לחוק ההסדרים ואלינו בדרך לא דרך, כי אין הסבר לזה שהיא הגיעה אלינו בצורה המאוד מחוררת שבה היא הגיעה.

נעמה לזימי: דיברתי על זה גם עם אלכס.

נעמה לזימי: יש דברים שהצענו, אלכס אמר שהוא מטפל בכול והוא בעצמו דומיננטי בתוך הסיפור, אבל בעיני הדבר הנכון, כדי שלתקציב הזה יהיה נופך קצת יותר חברתי, להוציא את הרפורמה הזו.

נעמה לזימי: אני חושבת שעד היום הוכח היסטורית שבעת המשבר הכי קשה באגרות חוב הממשלתיות לא נגעו.

נעמה לזימי: אין לנו את הערובה לדעת מה יקרה במשבר הכי קשה כשיבוא – כי בכל עשור יש משבר בהקשר הזה.

נעמה לזימי: לצערי, נשאר 30% – אומרים חשוב, לא חשוב.

נעמה לזימי: ה-30% הללו מבטחים את הפנסיה.

נעמה לזימי: נכון שזה עולה למדינה כסף, אבל פנסיה שהיא מבוטחת חשובה מהתשואה וההשקעה.

נעמה לזימי: זה בהקשר של הרפורמה.

נעמה לזימי: אני רוצה להגיד משהו כללי.

נעמה לזימי: בתקציב הזה שהגיע אלינו - - -

יואב קיש: אמרת דקה ואת גומרת את הזמן של השר.

נעמה לזימי: אני ממש מסיימת.

נעמה לזימי: בתקציב הזה שהגיע אלינו אנחנו לא יכולנו להשפיע דרמטית על ההחלטה כי התכנסה ממשלה והכול קרה.

נעמה לזימי: אני אומרת את זה גם לבאות וגם כביקורת לעכשיו – התקציב השנה יעמוד על 438 מיליארד ש"ח.

נעמה לזימי: אפילו בדוח השנתי של בנק ישראל הומלץ התקציב של 468 מיליארד ש"ח על הגדלת גירעון בגלל שאנחנו אחרי משבר, בשביל לייצר מנועי צמיחה.

נעמה לזימי: 30 מיליארד השקלים האלה היו פותרים את פה את כל המחאות שישנן, אחר כך אולי היינו מתכנסים בדרך אחרת, גם אם אני לא מאמינה בה.

נעמה לזימי: אבל הדבר הנכון לעשות היה להרחיב כדי לאפשר את אורך הנשימה הזה שאנחנו רואים.

נעמה לזימי: אנחנו ממשלה חדשה שכל תחלואות כל השנים האחרונות התכנסו אליה עכשיו, ובמקום לאפשר את השחרור הזה, אנחנו נתקעים במצב שהוא צנע, צנע של ממש.

נעמה לזימי: פה אני חושבת שהייתה מדיניות שכדאי לשנות אותה.

נעמה לזימי: אני מאוד מקווה שנתכנס לתקציב - - -

משה גפני: לא להאמין, הם מייצרים עכשיו את הבעיות.

נעמה לזימי: אני אמרתי את שלי.

נעמה לזימי: אגב, ה-OECD זה 475 - - -

משה גפני: והעלאת הפרישה לנשים, מה זה?

אלכס קושניר: תודה.

אלכס קושניר: קרן ברק בבקשה.

אלכס קושניר: קצר.

קרן ברק: אני אעשה את זה קצר כי על רוב הדברים כבר דיברו.

קרן ברק: אני אשמח אם תיתנו תשובה לגבי המטפלות במעונות היום, איך אתם פותרים את הסיפור הזה.

קרן ברק: בסוף הם אלה שמגדלות את הילדים של כולם ואנחנו צריכים שמעונות היום האלה יישארו פתוחים, על זה אני אשמח לקבל תשובה.

קרן ברק: מה שאני רוצה לשאול, כמי שמתעסקת בעסקים הקטנים והבינוניים – עם ולדימיר, ובכנסת הקודמת זה היה עם עודד פורר, וזה מה שעשינו בכל הכנסת הקודמת.

קרן ברק: שם הייתה לנו אוזן קשבת במשרד האוצר כי ההבנה הייתה שהכלכלה בנויה בדיוק עליהם.

קרן ברק: שהמיסים משולמים על ידי העסקים הקטנים, אנחנו לא עושים להם טובה אנחנו עושים לנו טובה.

קרן ברק: כדי שהם ימשיכו להתקיים, אנחנו חייבים לתת להם כסף כדי שימשיכו להתקדם לאורך כל תקופת הקורונה ולא יקרסו לנו אחרי תקופת הקורונה.

קרן ברק: ומה שקורה עכשיו, אין כסף צבוע, עדיין יש ענפים שאנחנו רוצים שימשיכו להתקיים, אין לנו שום עניין שהם ייסגרו, בעיקר בנושא התיירות והתעופה.

קרן ברק: אין לנו עניין לסגור אותם ולפתוח אותם מחדש שוב, אנחנו רוצים שהם ימשיכו להתקיים.

קרן ברק: יוגב, לא נתתם לזה שום פתרון, את הפתרונות אנחנו – אתה יודע שעוד עם השר הקודם, כשלא ידענו שזו הממשלה שתקום, עוד ישבנו ובנינו להם תוכנית מיוחדת להם, לענף התיירות והתעופה והייתה אמורה לצאת לפועל, ומשום מה, כשהתחלפה הממשלה לא ניתנה להם התוכנית, ואלו ענפים שאי אפשר להפקיר אותם כי אנחנו לא רוצים שהם ייסגרו.

קרן ברק: על זה אני קושרת גם את כל הסיפור של חל"ת לגיל 45 שאתם מפסיקים בבת אחת.

קרן ברק: הרי אי אפשר – אי אפשר, זה אותו דבר מבחינתי.

קרן ברק: אתם לא יכולים להפסיק חל"ת בלי לתת לזה חלופה.

קרן ברק: מה זאת אומרת?

קרן ברק: עוד פעם מענקים ותמריצים, מענקי חזרה לעבודה.

קרן ברק: זה משהו שאנחנו כממשלה קודמת עשינו.

קרן ברק: אמרנו אנחנו צריכים לתת למעסיקים את התמריץ שהם יחזירו אנשים לעבודה.

קרן ברק: אנחנו לא יכולים לחשוב שמאפס ל-100 זה יקרה בלי תמריצים, בטח לא כשמדובר על אנשים מבוגרים מעל גיל 67, אבל לא רק, גם גיל 50 וגם גיל 50 פלוס אנחנו רוצים שיחזרו לעבודה, אנחנו צריכים לעשות את זה בתמריצים לכולם, ובטח לאנשים המבוגרים זה לא יבוא מעצמו.

קרן ברק: בנוסף, יש אנשים שאתם אומרים אין מה לעשות, אין לנו איך למצוא להם עבודה.

קרן ברק: אז תעשו להם הכשרות.

קרן ברק: תעשו הכשרות עובדים ותנו להם דמי מחייה.

אלכס קושניר: תראי, יש את זה בתקציב.

אלכס קושניר: יש את זה בתקציב.

קרן ברק: אני לא ראיתי את זה.

קרן ברק: תנו להם דמי מחייה.

אלכס קושניר: אתמול שרת הכלכלה דיברה על זה.

קרן ברק: דמי מחייה לתקופה הזאת של הכשרת עובדים.

קרן ברק: האירוע הזה להוציא כסף מהכיס, אני יודעת שהוא זר לאנשי אגף התקציבים, והיה להם מאוד קשה בתקופה הקורונה לשנות דיסקט, אבל אתם חייבים להינשא על הגל הזה שהם כבר הורגלו להוציא כסף ולא רק לקחת, ולהמשיך את הקו הזה לתת כסף כדי לשמור אותם חיים.

קרן ברק: תודה רבה.

משה גפני: היה סיכום עם שר האוצר הקודם על בתי החולים הציבוריים ולא יישמו את זה.

אלכס קושניר: נירה שפק, אחרונת הדוברים.

משה גפני: היה סיכום עם שר האוצר הקודם על בתי החולים הציבוריים, והם לא יישמו את זה והייתה שביתה.

אלכס קושניר: נירה שפק, בבקשה.

אני מבקש לקבל את רשות הדיבור, הבטחתי לך דקה.

אלכס קושניר: אז דקה תקבל.

אלכס קושניר: בבקשה.

נירה שפק: אני רוצה להגיד, שמעתי בבוקר את מיקי זוהר בחדשות בדרך כשבאתי מהקיבוץ לכאן, אומר שהוא גזר על עצמו לשנות את השיח.

נירה שפק: אני שמחה ואני רוצה להמשיך ברוח זו.

נירה שפק: כחברת קואליציה שיושבת בוועדות השונות, אני רוצה להגיד גם מילים טובות לשר ולצוות שלו.

נירה שפק: אני לא עושה חיים קלים.

נירה שפק: אנחנו יושבים בוועדות.

נירה שפק: אני רוצה להגיד שהזמינות היא זמינות מדהימה.

נירה שפק: אני קוראת את החומרים מראש ואני מביאה אותם אליי והם מגיעים וזמינים לי בכל דקה.

נירה שפק: לא קרה פעם שביקשתי שאיש מקצוע מהמשרד יבוא לדבר איתי ולא באו ולא הציגו.

נירה שפק: אז קודם כל אמירה טובה, כי זה לא היה ברור ולא מובן מאליו בהקשר הזה, וצריך גם להגיד תודה לאנשים שעובדים.

נירה שפק: זה דבר אחד.

נירה שפק: גם השר, אני מודה לך, גם אליך הגעתי וקיבלתי מענה מתי שרציתי, כולל לעוזרים שלך בנושא הזה.

ובכל זאת?

נירה שפק: רגע.

נירה שפק: דובר כאן על התקציב, על האיזון שהוא צריך לתת בין תשתיות לאדם.

נירה שפק: התייחס לזה גם בצלאל, בין התשתיות לבין האדם לבין הביטחון שלו – אם זה ביטחון כביטחון, אם זה ביטחון תזונתי, אם זה ביטחון בריאותי, כל הביטחונות שאנחנו מדברים עליהם, ואיכות ורמת החיים.

נירה שפק: ובזה נימדד בסוף בכל השרשרת הזו, כי בסוף לא מספיק רק לחיות פה, צריך גם לחיות ברמה טובה.

נירה שפק: ואני חושב שבכללי התקציב כן בכיוון הזה.

נירה שפק: האם הוא סגור ומושלם?

נירה שפק: יש מה לעשות, בשביל זה אנחנו פה, בשביל זה מקבלים משכורת, כדי לעבוד ולהביא את זה.

נירה שפק: זו אמירה שאני רוצה לומר אותה.

נירה שפק: לי שתי שאלות לשר: אחת, קראתי בממ"מ – שלחו לנו חומרים לקראת הדיונים האלה.

נירה שפק: בניתוח שנעשה על הרכב ההכנסות בהצעת התקציב דובר שם על הכלכלה השחורה.

נירה שפק: הוגדר שהיא נמדדת באחוזים כ-20%-25% מהתל"ג.

נירה שפק: הייתי שמחה לדעת – הרי אנחנו מדברים לא רק על לקחת את הכסף, אני חושבת שלקחת מיסים צריך להיות בסוף ותלוי למי.

נירה שפק: אבל צריך לראות איך אפשר להרחיב את הסל ואת הקופה והייתי שמחה לשמוע בהקשר הזה את התפיסה ומה עושים במסגרת התקציב בנושא הזה.

נירה שפק: הדבר השני שנתקלתי בוועדות השונות – השוני בהערכות בין הערכות התכנון להערכות אחרי שנתיים-שלוש.

נירה שפק: אז אני רוצה לדעת מה התפיסה ואם יש סדר עדיפות תקציבי לדברים.

נירה שפק: למשל שדה דב – הוצג לנו 7 מיליארד שעלה ל-50 מיליארד.

נירה שפק: מה קורה עם זה?

נירה שפק: להגיד מטרו – אז כל שינויי ההערכה, וראינו את זה בכמה מקורות, לדעת אם יש תפיסה לזה ואנחנו נשמח שנציג האוצר – לא כרגע אתה, אלא יבואו ויציגו גם את התפיסה הזאת כי לדעתי היא משלימה לדבר הזה.

נירה שפק: דבר אחרון שאני רוצה לדבר עליו, אותי מעניינים כמה דברים שהם מהותיים: אחד זה הנושא של פריפריה-מרכז.

אלכס קושניר: נירה, תקצרי.

נירה שפק: אני אקצר.

אלכס קושניר: פריפריה-מרכז.

אלכס קושניר: הנושא השני?

אופיר כץ: אבל את זה פתרו.

אופיר כץ: מס גודש, פתרו.

אופיר כץ: פתרו לגמרי.

אלכס קושניר: אופיר, עכשיו אתה לוקח זמן מהתשובות.

נירה שפק: אופיר, לפרוטוקול – אני בעד מס גודש.

נירה שפק: כי אני קראתי את החומר.

אופיר כץ: בטח, - - -

אלכס קושניר: נירה, שלושה דברים: פריפריה-מרכז.

נירה שפק: הנושא של הרכבות.

קרן ברק: היא לא רוצה שיבואו למרכז.

אופיר כץ: - - - פריפריה ובעד מס גודש, אני לא מצליח להבין את זה.

שלמה קרעי: כשהיא בעד הפריפריה, היא רוצה להשאיר את הפריפריה פריפריה, ואת המרכז מרכז.

קרן ברק: היא רוצה שיישארו שם.

קרן ברק: למה שיבואו למרכז?

נירה שפק: החלטה 566 במסגרת היישום שלה בתקציב הזה, החלטה מנובמבר 2020.

נירה שפק: דבר האחרון ששכחתי לומר הוא שאני מברכת את המהלך של קרן העושר.

נירה שפק: כל מה שנעשה, כל העצירה – אני לא יודעת מי, אז אני לא אגיד, אבל זה ששמים על השולחן ומחליטים שבעלי ההון יתחילו לשלם בדיוק כמונו - - -

משה גפני: בעלי המכולות.

משה גפני: זה מה שיש בחוק ההסדרים.

נירה שפק: לא, אני מדברת על קרן העושר, אל תבלבל.

משה גפני: באמת, עובדים עליכם.

אלכס קושניר: תודה רבה לחבר הכנסת גפני.

נירה שפק: תודה.

נירה שפק: אני אשמח לשתי התשובות.

אלכס קושניר: תודה נירה.

אלכס קושניר: יעקב אשר, הבטחתי לך דקה – דקה.

תודה, אדוני היושב-ראש, אני מאוד מעריך את זה.

אתה יודע, אצלנו, אדוני שר האוצר, מילה זו מילה.

אתה הכרזת באופן ברור שלא יהיו מיסים.

ולא רק שיש, אלא יש והרבה מאוד.

גם דברים שאמרו כאן

בנושא של מוצרים חד פעמיים – אני לא זוכר בכל 20 שנותיך ומעלה פה בכנסת כמה טיפלת בנושאים הללו של הבר קיימות של העולם.

יש לי הרגשה שפה זה יותר בר קיימות של אגף התקציבים.

שתייה מתוקה – פתאום התחיל להיות קרוב אליך הנושא הזה של דיאטה לילדים, ותיכף תטיף לנו מוסר שאנשים משמינים.

בסוף אנחנו יודעים שהתשובה - - -

ינון אזולאי: מה אתה רוצה, על יין לבן?

אביגדור ליברמן: אתה מרזה.

אביגדור ליברמן: דווקא אתה מרזה, כל השאר משמינים.

אביגדור ליברמן: דווקא אתה מרזה.

אביגדור ליברמן: שר האוצר משמין ואתה מרזה.

אני לא שמתי לב שאתה משמין.

אתה משמין מנחת כנראה.

אלכס קושניר: כנראה.

אני מבקש, יש לי דקה מהרגע.

אלכס קושניר: לא, יש לך חצי דקה מהרגע.

אז הוא ישב עם עבאס פחות כמה דקות.

אדוני, הזכיר הרב גפני מס גודש.

יש מס חדש, אתם לא מכירים אותו – מס המטרו.

השבחה על המטרו זה לא מס על החזקים, כי זה יגולגל בסוף לרוכשי הדירות.

ארבעה-חמישה מיסים שנופלים בסופו של דבר על האנשים שהם הכי פחות בעלי יכולת, אלה שאוכלים בחד פעמי כי אין להם אפשרות אחרת, וזה לא רק חרדים, אלו גם הרבה אנשים מהמפלגות הערביות והרבה אזרחים אחרים.

מילה זו מילה, אדוני שר האוצר.

אני רוצה לומר, מקודם מישהו אמר שהוא שונא חרדים.

אני לא מתרגש מזה, אתה יודע למה?

עד לפני שנתיים-שלוש הוא שנא ערבים, תראה איך היום הוא מפטם אותם.

אז היום הוא שונא אותנו, יגיע הזמן.

אדוני השר, תשובה על המיסים.

ינון אזולאי: שלא נזדקק שהוא יאהב אותנו.

אלכס קושניר: אדוני השר, בבקשה.

משה גפני: למה לא מביאים מצגות קודם?

משה גפני: למה מביאים את המצגות - - -

אלכס קושניר: אדוני השר, בבקשה.

אביגדור ליברמן: אני אתחיל משני דברים.

אביגדור ליברמן: קודם כל, לגבי הנושא של הקורונה ופתיחת המשק, סובסידיות ותמיכות: אני חוזר ואומר, היינו מאוד ברורים, מאוד עקביים בנושא התנהלות כלכלית נכונה.

אביגדור ליברמן: גם במציאות המספרים מוכיחים שהמדיניות שנקטנו מהיום הראשון הייתה מדיניות נכונה.

אביגדור ליברמן: אני אומר לכם, גם לפני תום החגים אמרתי שאנחנו נצטרך להמתין עשרה ימים-שבועיים משמחת תורה להבין איפה הולכת המגמה של התחלואה, ובהתאם לכך נפתח את המשק, גם התיירות הנכנסת.

אביגדור ליברמן: לדעתי היא הבעיה הכי גדולה והיחידה היום במשק היא תיירות נכנסת.

אביגדור ליברמן: מי שלא זוכר, ב-2019 היו כ-4.5 מיליון תיירים לפני הקורונה.

אביגדור ליברמן: השנה יש כ-140,000 עד עכשיו, 150,000 תיירים, וזה הבדל עצום.

אביגדור ליברמן: לכן אם אנחנו בשבוע הבא נראה שאותה מגמת תחלואה תתקיים אז אין שום סיבה לא לפתוח לפחות מסעדות בחוץ.

אביגדור ליברמן: אלו שיושבים מחוץ לאולם סגור, לא צריך תו ירוק.

אביגדור ליברמן: תיירות נכנסת - - -

אופיר כץ: אנחנו נכנסים לחורף, אדוני השר.

אופיר כץ: אתה לא יכול להגיד לאנשים לשבת בקור בחוץ.

ינון אזולאי: אגב, התיירות הנכנסת – לא פיצו אותם.

קריאה: יש תנורים היום.

ינון אזולאי: את התיירות הנכנסת לא פיצו.

אביגדור ליברמן: עוד פעם, חורף ישראלי זה לא חורף סיבירי.

אביגדור ליברמן: גם בחורף הישראלי אפשר לשבת בחוץ, ותיירות נכנסת גם בחורף היא בהחלט תיירות שאני מקווה שתגיע.

אביגדור ליברמן: אבל מעבר לזה, מה שקורה במשק הישראלי, הבעיה הכי גדולה, שכרגע חסרים 130,000 ידיים עובדות.

אביגדור ליברמן: חסרים פה עובדים.

אביגדור ליברמן: תסתכלו – עזבו את משרד האוצר, עזבו את שר האוצר, תלכו ותדברו עם התאחדות התעשיינים, הם בוכים שאין להם עובדים.

אביגדור ליברמן: תלכו לדבר עם התאחדות בתי המלון, חסרים להם עובדים.

אביגדור ליברמן: דברו עם מסעדנים, חסרים להם עובדים.

אביגדור ליברמן: תלכו לכל הענפים – לבניין.

אביגדור ליברמן: לבניין.

בצלאל סמוטריץ': לא דיברנו על מי שיכול לעבוד, דיברנו על מי שלא יכול לעבוד.

שלמה קרעי: האוצר הציג שיש 100,000 משרות פנויות ו-400,000 מובטלים.

שלמה קרעי: זה מה שהאוצר הציג לנו.

קרן ברק: לא, הוא לא אמר 400,000.

אביגדור ליברמן: נקודה חשובה מאוד שהעלית.

אביגדור ליברמן: עזבו את האוצר, כשאני שומע את הארגונים, את התעשיינים עצמם – לא יכול להיות שבאשקלון מפעל שכרגע מחפש 200 עובדים לא מצליח לגייס עובדים.

אביגדור ליברמן: והלחץ כרגע על האוצר הוא להביא עובדים זרים.

אביגדור ליברמן: 130,000 עובדים כרגע חסרים, דברו עם נשיאות המעסיקים, עם דובי אמיתי, דברו עם רון תומר, לפחות 130,000 עובדים חסרים כרגע במשק הישראלי.

משה גפני: אבל מה אתה אומר לתעופה?

משה גפני: מה אתה אומר לתיירות?

אביגדור ליברמן: לגבי התיירות, צריך לפתוח.

אביגדור ליברמן: אני אומר - - -

בצלאל סמוטריץ': אבל עוד לא פותחים.

משה גפני: אבל אתה אומר להם לא לפתוח.

קרן ברק: לא, הוא אומר שהוא יפתח, כי יש עוד פער של - - -

חצי שנה הם יושבים ככה.

אביגדור ליברמן: סליחה, הוא שאל שאלה מאוד נכונה – אז מאיפה כל הנתונים על המובטלים?

אביגדור ליברמן: וזה מתקשר גם לכלכלה השחורה.

אביגדור ליברמן: איך אנחנו מסבירים שמצד אחד יש דרישה כל כך חזקה, אנשים פשוט צמאים לעובדים, ומצד שני אנחנו רואים שעדיין יש כמות מובטלים גדולה.

אביגדור ליברמן: איך זה משתלב?

אביגדור ליברמן: כי חלק גדול זו עבודה שחורה.

אביגדור ליברמן: חלק גדול זו כלכלה שחורה.

אביגדור ליברמן: אני לא רוצה לדבר על המעסיקים שבאו אלי ומספרים איך באים אליהם ואומרים שלמו לי בשחור או שאני לא בא לעבודה.

אביגדור ליברמן: וכשאנחנו מדברים על מאבק בהון השחור, אין ספק, זה אחד האתגרים הגדולים.

אביגדור ליברמן: אנחנו כרגע נתנו תקציב, למרות שחסר כסף, להקמת אותם בתי משפט כלכליים למאבק בפשיעה הכלכלית ובהון השחור.

אביגדור ליברמן: אין ספק, אנחנו מדברים על לפחות 20% מכלכלת ישראל שכרגע היא כלכלה שחורה, זה נתון שלא קיים במדינות מתקדמות.

אביגדור ליברמן: אני לא רוצה לדבר הרבה, אבל מכינים גם לזה תשובה ומס הכנסה כרגע עובדים קשה.

אביגדור ליברמן: אבל אין ספק, זה אחד האתגרים הגדולים.

אביגדור ליברמן: אם אתם שואלים אותי מה הבעיה הכי גדולה של כלכלת ישראל – אחד זה ידיים עובדות והדבר השני, הפריון.

בצלאל סמוטריץ': מה זה קשור לנשים הרות?

בצלאל סמוטריץ': מה זה קשור לאנשים בגילאי 67 פלוס?

אופיר כץ: מה עם גילאי 67 אדוני השר?

אופיר כץ: הם לא - - -

בצלאל סמוטריץ': מה זה קשור לאנשים שלא יכולים, שאף אחד לא ייקח אותם לעבודה?

בצלאל סמוטריץ': למה עשית באבחת חרב?

בצלאל סמוטריץ': תייצר דיפרנציאציה.

בצלאל סמוטריץ': אף אחד לא ביקש להחזיר את מודל החל"ת גורף כמו שהיה בתחילת המשבר.

אופיר כץ: 20,000 גילאי 67 ומעלה, הם לא אשמים.

אופיר כץ: אלו לא אנשים עצלנים, אלו אנשים - - -

קרן ברק: למה אין מענקי החזרה לעבודה?

בצלאל סמוטריץ': זה הכול דמגוגיה.

בצלאל סמוטריץ': כמו שלא ביקשנו סגר, גם לא ביקשנו גם את זה.

אופיר כץ: 67 ומעלה זה - - -

קרן ברק: אם תיתנו מענקים, יחזירו גם - - -

אלכס קושניר: כשכולכם מדברים אני בטוח שגם הוא לא מבין כלום.

אביגדור ליברמן: גם בנושא ההכשרות, עשינו מה שלא היה אף פעם.

אביגדור ליברמן: לקחנו את כל נושא ההכשרות, שזה מפוזר בין משרדים שונים – משרד הרווחה, משרד האוצר ומשרד הכלכלה, איחדנו את זה בתוך משרד אחד.

אביגדור ליברמן: אני ויתרתי, מאיר כהן ויתר, הכול כרגע מרוכז במשרד הכלכלה עם יותר ממיליארד שקל תקציב להכשרות מקצועיות.

אביגדור ליברמן: אנחנו מקווים שגם פה תהיה תשובה גם לתעסוקה וגם לפריון.

אביגדור ליברמן: אגב, לגבי אג"חים מיודעות, לדעתי יש פה חוסר הבנה.

אביגדור ליברמן: אני פשוט חייב לברוח, אבל אני מציע שתדברי עם אגף התקציבים.

אביגדור ליברמן: אין שום פגיעה, להיפך.

אביגדור ליברמן: אני חושב שאותם 30% ואותם אחוזים שהמדינה מבטיחה 4.85%, הכול נשאר.

אביגדור ליברמן: מה שאנחנו אומרים, רק את העודפים – אם אותן קרנות פנסיה צוברות הרבה מעבר ל-4.85%, אותם עודפים ישמשו כקרן לגיבוי.

אביגדור ליברמן: לדעתי רובם לא מבינים - - -

שלמה קרעי: אז איך זה שהתקציב של ההכשרות ירד ב-300 מיליון מ-2021 ל-2022?

אביגדור ליברמן: אני מדבר כרגע על האג"חים מיועדות.

שלמה קרעי: איך יכול להיות?

אביגדור ליברמן: אני מציע שתבדקי, כי לדעתי רובם לא מבינים על מה מדובר שם.

אביגדור ליברמן: ברור שבנק - - -

נעמה לזימי: אגף תקציבים לא ענה על השאלות.

קריאה: זה לא תקציב הכשרות, זה תקציב רק לתעסוקה.

שלמה קרעי: זה תקציב הכשרות.

שלמה קרעי: 3644 זה הכשרה מקצועית.

שלמה קרעי: זה ירד ב-300 מיליון מ-2021 ל-2022.

אביגדור ליברמן: לגבי בנק ישראל ושוק ההון – ברור שאף אחד לא רוצה לוותר על הסמכויות שלו, כן יתייעצו, לא יתייעצו.

אביגדור ליברמן: אני חושב שכהחלטה מבחינת החוסך, מבחינת הבן אדם שיש לו פנסיה, אין פה שום פגיעה.

אביגדור ליברמן: רבע פגיעה אין פה.

אביגדור ליברמן: להיפך, יש פה מצב שגם הם נהנים וגם המדינה מרוויחה.

מה לגבי המיסים החדשים?

אופיר כץ: אדוני השר, מה גילאי 67 ומעלה?

המיסים.

המיסים – מס המטרו, מס הגודש.

אופיר כץ: לא קיבלתי תשובה על גילאי 67 ומעלה, אתה תעזור להם או לא?

אופיר כץ: אלו אנשים שעבדו ורוצים לעבוד.

אביגדור ליברמן: אני כרגע רוצה להתייחס לשתי סוגיות לפני שאני עוזב.

אביגדור ליברמן: בנושא של השיכון ובנושא הדיור הציבורי –צריך להבין שכל הממשלות בזבזו את הכסף.

אביגדור ליברמן: היה את החוק של רם כהן, לדעתי רק גפני וחמד עמאר זוכרים את אותה תקופה.

אביגדור ליברמן: הייתה החלטה למכור את הדיור הציבורי לחיים שם, וכל ההכנסות היו אמורות לחזור לקופת האוצר לרכישת דיור ציבורי, לחידוש מלאי דיור ציבורי.

נעמה לזימי: זה חוק חשוב, רק שלא בנו.

אביגדור ליברמן: כלום, הכסף נעלם.

אביגדור ליברמן: פעם ראשונה מאז אותו חוק רם כהן שהממשלה גם רוכשת, כי חייבים פה מידית - -

נעמה לזימי: זה מעולה, לרכוש עכשיו, אין ספק.

אביגדור ליברמן: - - שנייה.

אביגדור ליברמן: לפחות 1,700 דירות, 3,000 מקבצי דיור לאזרחים ותיקים יחד עם הסוכנות, ועוד 1,000 דירות שבגלל ההזנחה וחוסר כסף לתחזוקה אנחנו משקמים במסגרת שיקום שכונות עוד 1,000 דירות, פשוט עושים שיפוץ יסודי, וגם אותם מחזירים לשירות.

ינון אזולאי: הבעיה היא לא מקבצי הדיור, הבעיה היא הדיור לזוגות צעירים, שם זה עיקר הבעיה.

נעמה לזימי: לא, ינון, גם דיור בר השגה חשוב.

נעמה לזימי: ינון, דיור ציבורי זה דיון בפני עצמו.

ינון אזולאי: אלה שנמצאים בתנאים הוותיקים, בסדר.

ינון אזולאי: אני אומר שצריך גם את זה וגם - - -

אביגדור ליברמן: אלו שני דברים - - -

נעמה לזימי: ינון, אל תסכים או-או – דיור בר השגה חשוב וגם דיור ציבורי.

ינון אזולאי: מקבצי דיור – אנחנו יודעים לאן הם הולכים, אני לא רוצה רק את מקבצי הדיור - - - גם בשביל הזוגות הצעירים.

אביגדור ליברמן: שני דברים אחרונים.

אביגדור ליברמן: הממשלה הזאת קיימת פחות מארבעה חודשים.

אביגדור ליברמן: אנחנו היינו צריכים בתוך פחות מארבעה חודשים, תוך כדי גל רביעי של קורונה, לגבש את התקציב וחוק ההסדרים ולהביא אותו להצבעה.

אופיר כץ: גל שאתם בישלתם.

אביגדור ליברמן: זה לא פשוט.

אביגדור ליברמן: אני מסכים שהתקציב הוא לא מושלם.

אביגדור ליברמן: אני גם מסכים עם גפני, עצם שיש תקציב זה כרגע הדבר הכי חשוב.

אביגדור ליברמן: בטח גם מאיר כראש עיר יודע מה זה שאין תקציב לפחות שנה וחצי או שנתיים, אין לו תקציב, הוא חי על חלקי 12.

אביגדור ליברמן: מה זה עושה לשלטון המקומי?

אביגדור ליברמן: אני גם מסכים איתך שאותם עודפים – אנחנו בהחלט חושבים שאותה גבייה משדה דב, חלק מהכסף הזה יחזור גם לאילת.

אביגדור ליברמן: זה יחזור גם לכביש הערבה.

אביגדור ליברמן: כשאנחנו בונים תוכנית בתקציב הבא, את הרב שנתית לכביש הערבה, זה כסף שילך לשם.

אביגדור ליברמן: קודם כל, אף פעם אין תקציב אידאלי.

אביגדור ליברמן: בכל תקציב אפשר למצוא את החסרונות ולהטיח ביקורת, ותפקידה של האופוזיציה הוא קודם כל לבקר.

אביגדור ליברמן: אני לא מצפה שתוותרו על התפקיד הבסיסי של האופוזיציה, תפקידכם לבקר.

אופיר כץ: אבל אנחנו מחכים גם לתשובות, אדוני השר, מחכים גם לתשובות.

אביגדור ליברמן: חלק מהדברים מתקבלים - - -

מה עם המיסים?

תענה על המיסים.

העלית מיסים.

אופיר כץ: גילאי 67 – לא קיבלתי תשובה.

יואב קיש: מה עם ההבטחה לחיילי צה"ל?

אביגדור ליברמן: דבר נוסף, שר אוצר שהוא פופולרי הוא כנראה שר אוצר כושל.

אביגדור ליברמן: התכונה הראשונה - -

ינון אזולאי: אגב, אתה פופולרי.

ינון אזולאי: כולם מגבים אותך בתקשורת, אז כנראה שאתה פופולרי, אז יכול להיות שאתה כושל.

אביגדור ליברמן: - - והכי נפוצה באוצר זו יכולת לקבל גם החלטות לא פופולריות.

אביגדור ליברמן: אני זוכר שר אוצר מצוין, היה פעם כזה, בנימין נתניהו – אני חושב שהוא היה אחד משרי האוצר, או אחר מהשניים הכי טובים.

אביגדור ליברמן: אני באמת חושב שהוא היה שר אוצר שקיבל החלטות - - -

נעמה לזימי: הכי גרוע שמדינת ישראל ידעה אי פעם.

נעמה לזימי: היה שר האוצר הכי גרוע שידענו.

אופיר כץ: בגלל זה ראינו את השקפים – את המצב של המדינה בעשר השנים שהוא ראש ממשלה.

קרן ברק: אני לא יודעת למה את יושבת פה, אבל בכלכלה את לא מבינה, אפילו לא - - -

מה עם המיסים?

מילה זו מילה.

מה עם המיסים?

אופיר כץ: הראו לך - - - את המצב של מדינת ישראל, את אומרת הכי – טוב, נו.

קרן ברק: עזוב, בכלכלה היא לא מבינה.

קרן ברק: הבנו שהיא לא מבינה עוד כשהיא שאלה את השאלות לשר האוצר.

אלכס קושניר: אתם בדיון פנימי או שאתם רוצים לשמוע את השר?

אופיר כץ: הוא בדיוק בא לענות לי על 67.

אביגדור ליברמן: לגבי המיסים, אני חוזר ואומר – צריכים לדייק, אין שום מיסים חדשים.

אופיר כץ: מה זה מס גודש?

אביגדור ליברמן: אגרת גודש היא אגרה.

אופיר כץ: זה מס.

אופיר כץ: כתוב בחוק מס גודש.

משה גפני: זה לא הדבר היחיד, יש את זה, יש עוד.

אביגדור ליברמן: חבר'ה, אתם רצים לנהל דיאלוג כאן?

אופיר כץ: לא, אבל זה לא נכון, זו לא אגרה, רשום מס גודש.

אופיר כץ: אנשי האוצר כתבו מס גודש.

משה גפני: זה לא נכון, יש מס.

אביגדור ליברמן: אני לא רוצה להמציא את הגלגל.

אביגדור ליברמן: מס גודש, אגרת גודש נהוגה גם בלונדון וגם בסינגפור וגם בשטוקהולם וגם ברומא וגם במילאנו.

אופיר כץ: למה יש לנו את אותה תחבורה ציבורית?

אופיר כץ: יש לנו את אותה תחבורה ציבורית?

אופיר כץ: יש לנו את אותה תחבורה ציבורית?

אופיר כץ: תושב בית שאן צריך לנסוע לעפולה, לחיפה ואז לתל אביב, אז אתה רוצה שהוא יוותר על הרכב בגלל מס גודש?

אביגדור ליברמן: קודם כל, אני רוצה להגיד לך בוא נלמד מאחרים, לא כל החוכמה איתנו.

אביגדור ליברמן: וכל אחד שקצת יתעמק וקצת קורא את החומר מה עשו עם אגרת גודש באותן מדינות אחרות ובערים אחרות – בסופו של דבר זה לטובת הציבור.

שלמה קרעי: כשיש מטרו ותחבורה ציבורית.

כשיש מטרו, כשיש רכבות קלות.

יואב קיש: איך שכחנו את חיילי צה"ל?

יואב קיש: איך הפרת את הבטחת - - -

אלכס קושניר: תודה רבה, אדוני השר.

יואב קיש: רק אותם שכחתם.

יואב קיש: למה לא התייחסת?

אלכס קושניר: אנחנו ממשיכים בדיון, ונא להירגע.

אלכס קושניר: תירגעו קצת.

יואב קיש: ולמה לא התייחסת לשכר חיילי החובה?

יואב קיש: למה לא התייחסת לשכר חיילי החובה?

יואב קיש: אחרי כל הנאום הזה, אתה לא יכול לתת להם מילה, להגיד למה אתה לא עומד בהבטחה שלך להם?

אביגדור ליברמן: אני אומר שחיילי הסדיר צריכים להבין - -

יואב קיש: אז תעשה את זה.

אביגדור ליברמן: - - שיש כמה ח"כים שהם פשוט שקרנים.

אביגדור ליברמן: - - -

יואב קיש: זו התשובה שלך.

יואב קיש: אני הייתי בממשלה שהעלתה להם את השכר, עם כחלון.

יואב קיש: ב-2016 עשינו את זה.

יואב קיש: אתה הבטחת, תעמוד בהבטחה שלך.

יואב קיש: אל תחפש תירוצים, תעמוד בהבטחה שלך.

- - -

ינון אזולאי: - - - תתבייש לך.

ינון אזולאי: אני מציע שעכשיו תעזוב את החדר אם אתה אומר על ח"כים שקרנים.

ינון אזולאי: אני מציע שעכשיו תעזוב את החדר ואל תקרא לח"כים שקרנים.

ינון אזולאי: אתה אורח שלנו פה, אתה לא בעל הבית פה.

יואב קיש: אתה הפרת את ההבטחה שלך לחיילי צה"ל, לא אני.

יואב קיש: אל תגיד שקרנים, מי שמשקר זה אתה.

יואב קיש: אל תתלה את האשמה באחרים.

ינון אזולאי: צא החוצה.

ינון אזולאי: צא החוצה.

ינון אזולאי: תתבייש לך וצא החוצה.

ינון אזולאי: עדיף שתצא החוצה.

ינון אזולאי: אל תקרא לח"כים פה שקרנים, תכבד אותנו, אנחנו בעלי הבית ולא אתה.

יואב קיש: חוצפה.

אלכס קושניר: ינון.

אלכס קושניר: ינון אזולאי, תירגע.

אלכס קושניר: תירגע.

ינון אזולאי: מה זה להגיד לו שקרן?

אלכס קושניר: תירגע.

ינון אזולאי: מה זה להגיד לו שקרן?

יואב קיש: אני לא הייתי שר אוצר ואמרתי אני מעלה שכר לחיילי צה"ל.

אלכס קושניר: תירגע.

אלכס קושניר: אני מחליט מי נכנס לחדר ומי לא, לא אתה, עם כל הכבוד, אז תירגע.

ינון אזולאי: - - -

יואב קיש: אם הייתי אומר את זה, הייתי עומד בהבטחה שלי.

ינון אזולאי: מה זה?

ינון אזולאי: מה זה לקרוא לו שקרן?

אלכס קושניר: תירגע.

אביגדור ליברמן: ב-2016 נבחרת על גל המחאה - - -

יואב קיש: ב-2016 העלו את שכר החיילים.

יואב קיש: זה מה שאתה בא לומר?

יואב קיש: שר אוצר שהבטיח לכל חיילי צה"ל עליית שכר - - -

אלכס קושניר: יואב קיש, או שאתה נותן לשר לענות או שאתה יוצא החוצה.

יואב קיש: אני לא מוכן שהוא יתייחס אליי - -

אלכס קושניר: אז אתה בקריאה ראשונה.

יואב קיש: - - אתה תיתן תשובה - -

אלכס קושניר: אז תן לו לענות.

יואב קיש: - - לחיילי צה"ל, אל תתייחס - - -

אלכס קושניר: אתה לא נותן לו לענות.

יואב קיש: אני אגיד לך דבר אחד - -

אלכס קושניר: תן לו לענות.

יואב קיש: - - יואב קיש לא מעניין בשיחה הזו.

יואב קיש: יואב קיש לא רלוונטי.

יואב קיש: שר האוצר שנכנס לתפקידו - -

אלכס קושניר: יופי, אז יואב קיש, אם הוא לא רלוונטי, אז שישתוק וייתן לשר לענות.

יואב קיש: - - ומבטיח לחיילי צה"ל, שייתן תשובה.

אלכס קושניר: אתה בקריאה שנייה.

אביגדור ליברמן: גל המחאה של השוויון בנטל.

מנסור עבאס לא מרשה לו.

מנסור עבאס לא מרשה לו.

אביגדור ליברמן: מאז שנכנסת לכנסת ברחת מכל הצבעה.

יואב קיש: זו התשובה של שר האוצר.

יואב קיש: הבטחת לחייל צה"ל.

אביגדור ליברמן: ברחת מכל הצבעה.

יואב קיש: אז אני הייתי גרוע, אני הייתי אפס, זה לא מעניין.

יואב קיש: יואב קיש לא מעניין.

יואב קיש: מה שמעניין זה שר האוצר ליברמן - -

אופיר כץ: מה עם תשובה לגילאי 67?

יואב קיש: - - שלא מסוגל לעמוד בהבטחה שלו לחיילי צה"ל.

אלכס קושניר: אתה בקריאה שלישית, יואב, תצא בבקשה החוצה.

יואב קיש: אין בעיה.

יואב קיש: אז אני מבקש קודם כל שלא יקרא לי שקרן.

אלכס קושניר: תצא בבקשה החוצה, תודה רבה.

יואב קיש: שלא יקרא שקרן לחבר כנסת.

אלכס קושניר: צא בבקשה החוצה.

משה גפני: שקרן לא יכול להיות - - -

יואב קיש: הוא זה שמשקר לחיילי צה"ל.

אלכס קושניר: להוציא אותו.

יואב קיש: אני לא העניין פה, לא משנה מה היה או לא היה.

יואב קיש: מה שחשוב - - -

אביגדור ליברמן: בניגוד אליך, אצלי מילה זו מילה.

יואב קיש: אז בוא נראה אותך.

יואב קיש: בוא נראה.

כן – לא יהיו מיסים.

אופיר כץ: אתה הבטחת בלי מיסים – תראה כמה מיסים יש פה.

אופיר כץ: איזו מילה?

יואב קיש: בוא נראה אותך מעלה את השכר לחיילי צה"ל.

אביגדור ליברמן: מ-2016 פעם אחת לא העלית - - - של שכר חיילי צה"ל.

יואב קיש: בוא נראה אותך מעלה את השכר.

לא יהיו מיסים.

לא יהיו מיסים.

יואב קיש: מה הקשר ליואב קיש?

יואב קיש: אני שר האוצר?

מילה זו מילה.

יואב קיש: אי אפשר עם ההצגה הזאת.

ינון אזולאי: - - - לקרוא לחברי כנסת שקרנים?

יואב קיש: אני שר אוצר?

יואב קיש: אתה שר אוצר.

יואב קיש: - - - ביזיון, מה הקשר?

יואב קיש: תעמוד בהבטחה שלך.

ינון אזולאי: הצגה עשית פה.

אופיר כץ: חמש פעמים שאלתי על גילאי 67 - - -

יואב קיש: תעמוד בהבטחה שלך.

יואב קיש: (חבר הכנסת יואב קיש יוצא מחדר הוועדה)

אלכס קושניר: אדוני השר - - -

אופיר כץ: אנחנו רוצים תשובות, אל תביאו אותנו להצגה כאילו יש שאלות ותשובות.

אופיר כץ: הוא לא עונה לנו על שאלות ששאלנו, בשביל זה אנחנו פה.

אלכס קושניר: קודם כל, השר ענה.

משה גפני: שר אורח לא יגיד על חבר כנסת שקרנים.

אופיר כץ: הוא לא ענה.

אופיר כץ: הוא לא ענה.

אלכס קושניר: שניכם בקריאה ראשונה.

משה גפני: בסדר.

אביגדור ליברמן: אני רוצה להשלים את התשובה בנושא שכר חיילי צה"ל.

משה גפני: גם כן.

משה גפני: להגיד על חברי כנסת שקרנים?

אביגדור ליברמן: אמרתי: אצלי מילה זו מילה.

אביגדור ליברמן: לקח לנו – למשל גם בנושא מיגון הצפון.

אביגדור ליברמן: ההחלטה התקבלה ב-2018, אבל הייתה ממשלה שטרפדה את זה.

נעמה לזימי: נכון.

אביגדור ליברמן: זה לקח שלוש שנים, אבל אנחנו הכנסנו את זה.

משה גפני: מה נכון?

משה גפני: הוא היה שר בממשלה.

נעמה לזימי: זה נכון אבל.

הוא היה שר.

משה גפני: הוא היה שר בממשלה.

ינון אזולאי: לא הבנתי, נעמה, את היית פה?

ינון אזולאי: הוא היה שר.

הוא היה שר.

הוא ישב שם.

לא על זה הוא פרש.

לא על זה הוא פרש.

משה גפני: לא על זה הוא פרש.

נעמה לזימי: - - - טרפדה או לא טרפדה.

ינון אזולאי: הוא פרש על משהו אחר.

לא על זה הוא פרש.

אלכס קושניר: יעקב אשר, אתה גם בקריאה ראשונה.

לכבוד לי להיות בעניין הזה כמו הרב גפני והרב אזולאי.

אלכס קושניר: לא, אזולאי לא.

אביגדור ליברמן: בנושא "ממדים ללימודים", נושא שאני הכנסתי כשהייתי שר הביטחון.

אביגדור ליברמן: לקח כמה שנים, זה נכנס לבסיס התקציב.

אביגדור ליברמן: בנושא של שכר חיילי צה"ל – אמרתי, יש חמש קבוצות שחייבים להתייחס, ואני לא יודע מי קודם למי: האם מטפלות, האם עובדי מינהל ומשק?

שלמה קרעי: אולי הפנסיות התקציביות יותר חשובות כי צריך לרצות את גנץ.

אלכס קושניר: אתה גם בקריאה ראשונה, קרעי.

קריאות: - - -

אלכס קושניר: תנו לו לענות.

אופיר כץ: אם היה פחות מנסור עבאס, היה - - -

שלמה קרעי: נתתם לפנסיות התקציביות במקום לתת ללוחמים בצה"ל.

אלכס קושניר: קרעי, קריאה שנייה.

אביגדור ליברמן: אני חוזר ואומר, יש לנו לפחות חמש קבוצות שחייבים לתקן את העיוותים שהצטברו במשך השנים.

אביגדור ליברמן: אלו גם מורים צעירים, גם רופאים מתמחים, גם מטפלות וגם כמובן - - -

אז תוריד קצת ממנסור עבאס.

תגידו לו 48 מיליארד.

אלכס קושניר: קריאה שנייה ושלישית ביחד.

אלכס קושניר: אתה לא נותן תשובות.

אלכס קושניר: תוציאו אותו החוצה בבקשה.

לא צריך להוציא, אני יוצא לבד.

(חבר הכנסת יעקב אשר יוצא מחדר הוועדה)

שלמה קרעי: אבל אמרת שהכשרות מקצועיות הגדלתם ועובדים עליך באגף התקציבים – תראה, הורידו לך 300 מיליון שקל בין 2021 ל-2022.

שלמה קרעי: אז איפה העברת מכל המשרדים למשרד הכלכלה וזה ירד ל-300 מיליון שקל?

שלמה קרעי: איפה?

אלכס קושניר: קרעי, תצא החוצה בבקשה, קריאה שלישית?

אופיר כץ: אלכס, אני שאלתי כמה פעמים על גילאי 67 - - -

שלמה קרעי: אתה לא מסוגל לדעת מה קורה בקופה שלך שבמשרד האוצר?

אלכס קושניר: הוא רוצה לענות לך.

אלכס קושניר: אבל אתם לא נותנים לו - - -

ינון אזולאי: הוא לא רוצה לענות, זה לא נכון.

ינון אזולאי: אבל לא נכון, שים לב שהוא לא רוצה לענות.

אלכס קושניר: עד עכשיו היה דיון טוב.

אלכס קושניר: עד עכשיו היה אחלה דיון, התחלתם.

אלכס קושניר: (חבר הכנסת שלמה קרעי יוצא מחדר הוועדה)

ינון אזולאי: לא נכון, אלכס, הוא בורח מהמציאות, הוא לא עונה.

אלכס קושניר: היה דיון טוב, מה קרה?

אופיר כץ: אבל הוא לא ענה.

ינון אזולאי: על זה הוא כועס, למה הוא לא עונה?

ינון אזולאי: זה לא נכון.

אלכס קושניר: אבל נשארים פה אנשים כדי שיענו לכם.

ינון אזולאי: כן, אבל אני עדיין לא קיבלתי שום תשובה על מה ששאלתי.

אלכס קושניר: אז חכה.

ינון אזולאי: לא, הוא הולך.

אלכס קושניר: חכה, ינון.

ינון אזולאי: מה אני שאלתי?

אלכס קושניר: נשאר לך פה האוצר וראש אגף התקציבים.

אביגדור ליברמן: שאלת גם בנושא של - - - וקיבלת תשובה.

ינון אזולאי: לא, אני דיברתי גם על מעונות היום, דיברתי על מיסוי חד פעמי.

ינון אזולאי: דיברתי על כמה נושאים.

ינון אזולאי: הדיון – כנראה זו הייתה תשובתך, והיא לא נכונה.

אלכס קושניר: ינון.

אלכס קושניר: ינון.

אביגדור ליברמן: קודם כל, לגבי המטפלות ולגבי הסתדרות המורים והמורים החדשים, לגבי מתמחים, לגבי חיילי סדיר ולגבי עובדי מינהל ומשק – אלו חמש קבוצות שחייבים לתקן את כל העיוותים.

אביגדור ליברמן: העלויות האלה כרגע, 11 מיליארד שקל, אנחנו לא מסוגלים להרים בתקציב הקרוב.

אביגדור ליברמן: מה שבטוח, כל אותם – כולל שכר חיילי סדיר וכולל מטפלות, אנחנו ניתן תשובה מה-1 בינואר 2023.

אביגדור ליברמן: לגבי כל הנושא של המטפלות ומעונות היום, אנחנו עשינו מה שאף ממשלה לא הצליחה לעשות – העברנו - -

ינון אזולאי: קיצצתם מהחלשים.

ינון אזולאי: קיצצתם מהמסכנים, משם, זה מה - - -

אלכס קושניר: ינון, אתה נותן לענות או לא נותן לענות?

ינון אזולאי: לא, זה לא נכון.

אלכס קושניר: כי אתה בקריאה ראשונה כבר.

ינון אזולאי: גם ב-2013 כשעשה יאיר לפיד, הוא אמר אני אעשה את זה בתקציב הבא.

ינון אזולאי: אתה יודע מה, הייתה לו אג'נדה, הוא היה הוגן בעניין הזה שהוא אמר בתקציב הבא.

ינון אזולאי: אתה אומר עכשיו, אחרי ששובצו במעונות, על זה אין לך תשובה, לחלשים האלה.

ינון אזולאי: איך אתה יכול להסתכל להם בעיניים?

אביגדור ליברמן: אני יכול להסתכל בעיניים של כולם.

ינון אזולאי: מה אתה רוצה, שהם יהיו רעבים ללחם וחסרי ישע?

ינון אזולאי: אתה גיבור על חלשים.

ינון אזולאי: אתה גיבור - - -

אלכס קושניר: ינון, אני לא רוצה להוציא אותך, באמת.

אלכס קושניר: ינון.

ינון אזולאי: אז אני אצא לבד אם אתה לא רוצה להוציא.

ינון אזולאי: מה זה?

אביגדור ליברמן: תודה.

אביגדור ליברמן: עדיף שתצא.

ינון אזולאי: אז אני לא אצא, אני אתן לך שאתה תצא לפניי.

ינון אזולאי: אני נותן לך שתצא לפניי.

אביגדור ליברמן: אני שמח שנתת לי הזדמנות לצאת.

אביגדור ליברמן: תודה רבה.

אלכס קושניר: תודה רבה, אדוני השר.

אופיר כץ: בסוף לא ענית לי על 67 פלוס, למה אתה - - -

אלכס קושניר: אתם רוצים להמשיך את הדיון או שאתם לא רוצים להמשיך את הדיון?

אופיר כץ: - - - לעזור להם.

ינון אזולאי: המריצה מצד שמאל.

אופיר כץ: אלכס, באמת, זו בושה.

אופיר כץ: זה קרקס, שאתם מביאים אותנו לשאול שאלות, באים השרים, לא נותנים תשובות.

אופיר כץ: תפסיקו עם הקרקס הזה.

אופיר כץ: אל תביאו את השרים בלי - - -

אלכס קושניר: אני רוצה לשאול אתכם שאלה.

אופיר כץ: אנחנו נראים רע, אתם מבזים אותנו, חברי הכנסת.

אלכס קושניר: אתם רוצים להמשיך את הדיון או לא רוצים להמשיך את הדיון?

אופיר כץ: לא רוצים להמשיך את הדיון.

אלכס קושניר: לא רוצים להמשיך את הדיון.

אופיר כץ: אתם מבזים אותנו, חברי הכנסת.

אופיר כץ: אנחנו יושבים פה שעות, שואלים שאלות ואין תשובות.

אלכס קושניר: חברי הכנסת חברי הוועדה, אתם רוצים להמשיך את הדיון?

קריאה: כן.

אלכס קושניר: בסדר גמור.

אופיר כץ: זה פשוט - - -

קרן ברק: אני רוצה רק - - -

אלכס קושניר: מי שלא רוצה להמשיך את הדיון, רשאי לצאת.

אלכס קושניר: אימאן ח'טיב יאסין, בבקשה.

קרן ברק: אנחנו לא - - - במשרד האוצר, אתה לא בא והולך, אנחנו חברי כנסת, אתה אמור לשמור על כבודנו.

אלכס קושניר: אימאן ח'טיב יאסין בבקשה.

אלכס קושניר: אימאן, ולדימיר, ואז תשובות של חמד עמאר וסיימנו.

אלכס קושניר: כן, בבקשה.

אימאן ח'טיב יאסין: אני רוצה לדבר על כמה נושאים.

אימאן ח'טיב יאסין: אני רואה כמה קשה לחבר'ה פה עם מנסור, ואני לא מבינה את הפרדוקס הזה, מצד אחד אנחנו עם מוחלשים ורוצים לסגור פערים ולצמצם פערים, וכולנו אזרחים אבל – לא משנה.

אימאן ח'טיב יאסין: אוקיי.

אימאן ח'טיב יאסין: דבר ראשון, אני רוצה להתייחס ולבקש תשובה לגבי התקציב של בתי החולים הציבוריים שהובטח שיועבר כבר בחודש שעבר ועדיין לא עבר.

אימאן ח'טיב יאסין: אני מבקשת לדעת מה קורה עם הנושא הזה.

אימאן ח'טיב יאסין: הנושא השני שאני רוצה להעלות כאן זה הנושא של המשקאות הממותקים.

אימאן ח'טיב יאסין: שוב פעם אנחנו מגיעים לאוכלוסייה המוחלשת ונותנים לה עוד מכה, גם לאלה שמשתמשים, ששותים את זה, וגם לאלה שמייצרים את זה.

אימאן ח'טיב יאסין: אישית, אני בכלל לא שותה משקאות ממותקים וגם לא בעד שתייה של משקאות ממותקים, אבל אני יודעת שיש הרבה מאוד אנשים בתוך החברה הישראלית, במיוחד בתוך החברה הערבית – כשאנחנו מדברים על אחוזי העוני ברמה כזאת גבוהה, שאין להם את היכולת לשתות דברים יותר בריאים.

אימאן ח'טיב יאסין: כמובן שזה לא אומר שאנחנו ניתן לדבר הזה להמשיך לעד, אבל מצד שני, צריך לשים תוכנית במסגרת זמן מסוימת, לעבוד על מודעות ולתת זמן של התארגנות לשנה.

אימאן ח'טיב יאסין: לעשות משהו בשנה הזאת ואחר כך להביא את הגזרה הזאת.

אימאן ח'טיב יאסין: אז אני מבקשת שהנושא הזה יבוא לדיון נוסף.

אימאן ח'טיב יאסין: הנקודה השלישית היא זה בקשר למס גודש.

אימאן ח'טיב יאסין: אני אמרתי בדיון ואני אגיד את זה עכשיו – את הכסף ממס הגודש צריך להחזיר גם לאוכלוסייה המוחלשת בפריפריה הגאוגרפית והחברתית, שאין לה אפשרות אפילו להשתמש בתחבורה הציבורית.

אימאן ח'טיב יאסין: אני לא אכנס לכל הפירוטים, פירטתי אז, אני מוכנה לדבר על הנושא יותר שוב פעם בפגישה מיוחדת.

אימאן ח'טיב יאסין: הנושא הרביעי שאני רוצה לדבר עליו לגבי החברה הערבית הוא אזורי תעשייה ואזורי תעסוקה.

אימאן ח'טיב יאסין: הנושא הוא מנוף כלכלי חברתי מכל הצדדים, לא רק לחברה הערבית.

אימאן ח'טיב יאסין: הוא יקל בנושא של עוני, הוא יקל בנושא של פשיעה, הוא יקל בנושא של ההתדרדרות של הצעירים שלנו, הוא יקל בנושא של תעסוקת נשים, תוכניות לתעסוקת נשים.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו יודעים ש-64% מהנשים הערביות מובטלות בעל כורחן, ואנחנו מדברים על העלאת גיל הפרישה, שבכלל לאחוז הזה אין שום אפשרות אפילו לקבל את הפרוטות הקטנות.

אימאן ח'טיב יאסין: על הנושאים האלו אני מבקשת לקבל תשובה, שיילקחו בחשבון, ושנראה את ההשתקפות שלהם בתוך התקציב.

אימאן ח'טיב יאסין: והכי חשוב עכשיו זה הנושא של בתי חולים פרטיים.

שלמה קרעי: שאלה קצרה.

אלכס קושניר: תודה רבה.

אלכס קושניר: לא, לא, לא, עכשיו קודם כל ולדימיר בליאק, בבקשה.

אלכס קושניר: סיימת, אימאן?

אימאן ח'טיב יאסין: אני אומרת שהכי חשוב עכשיו לקבל את התשובה לגבי בתי חולים ציבוריים, וכמובן לגבי המטפלות במעונות.

אימאן ח'טיב יאסין: אלו שני נושאים שצריך לתת להם עכשיו תשובה שנדע איפה אנחנו עומדים.

אימאן ח'טיב יאסין: כי בתי החולים כבר שולחים הודעות – הם בקריסה, לא יוכלו לשלם משכורות.

אלכס קושניר: תודה רבה.

אלכס קושניר: ולדימיר בליאק בבקשה.

ולדימיר בליאק: תודה, אדוני היושב-ראש.

ולדימיר בליאק: אדוני השר, חיכיתי בסבלנות הרבה זמן.

ולדימיר בליאק: אני חושב שצריך להזכיר את זה שוב ושוב שעצם הדיון והבאת התקציב זו בשורה.

ולדימיר בליאק: אחרי שלוש שנים, או אחרי שנה וחצי – זה בכלל לא משנה, אני מסכים לחלוטין עם חברת הכנסת לזימי שמדובר בביזוי הכנסת, בביזוי החוק ובביזוי אזרחי ישראל.

קרן ברק: שמה?

נעמה לזימי: לא להעביר תקציב ולגרור את ישראל בלי תקציב זה ביזוי המדינה.

ולדימיר בליאק: לא להעביר תקציב שנה וחצי זה ביזוי הכנסת.

ולדימיר בליאק: זה ביזוי הכנסת.

שלמה קרעי: תשאלי את שר האוצר שלך מי מנע הקמת ממשלה במאי 2019.

ולדימיר בליאק: אני לא הפרעתי לך, חבר הכנסת קרעי.

נעמה לזימי: ביזיתם את ישראל מספיק.

ולדימיר בליאק: לא הפרעתי לך.

ולדימיר בליאק: ואנחנו נאשר את התקציב עד ה-14 בנובמבר, לא כי זה חוק - -

קרן ברק: אבל אתה חייב לדאוג גם לעסקים הקטנים, ולדימיר.

ולדימיר בליאק: - - וזה לא פטיש, אלא כי זה תקציב טוב.

ולדימיר בליאק: הוא טוב גם מבחינת התוספות החברתיות שיש בו, ושר האוצר דיבר עליהן, וגם מבחינת הרפורמות שאנחנו מקדמים עכשיו בוועדת הכספים, בוועדות הרפורמות – גם רפורמת המטרו, גם גיל הפרישה, גם אגרת הגודש וגם הרפורמה בקרנות הפנסיה.

ולדימיר בליאק: דברים שלא נעשו פה הרבה מאוד שנים, וטוב שסוף סוף אנחנו עושים את זה.

משה גפני: לא להאמין.

משה גפני: אני אשם בזה שלא - - -

ולדימיר בליאק: בכל זאת יש לי שלוש שאלות.

ולדימיר בליאק: אני לא הפרעתי לך, הרב גפני.

ולדימיר בליאק: תודה.

ולדימיר בליאק: יש לי שלוש שאלות, בעיקר לדרג המקצועי.

ולדימיר בליאק: השאלה הראשונה היא לגבי מודל מימון המטרו.

ולדימיר בליאק: האם בנוסף, או במקביל למה שמופיע היום בהצעת החוק בחנתם גם את מודל המלוות מהציבור?

ולדימיר בליאק: כי זה יכול להקל גם בהיטל וגם במס ההשבחה.

ולדימיר בליאק: השאלה השנייה היא מה עמדתכם בנושא של רשת ביטחון סוציאלית לציבור העצמאיים, דמי אבטלה לעצמאיים ועוד, כי זה מה שחסר לי באופן אישי בהצעת התקציב.

ולדימיר בליאק: והשאלה השנייה – טוב שהבאתם את הגדלת קצבת השלמת הכנסה ל-70% משכר המינימום, זה צעד חשוב.

ולדימיר בליאק: האם בחנתם במקביל גם את נושא העלאת קצבת אזרח ותיק?

ולדימיר בליאק: תודה רבה.

אלכס קושניר: תודה.

אלכס קושניר: השר חמד עמאר, בבקשה.

אלכס קושניר: אחריו מנהל אגף התקציבים.

חמד עמאר: לפני שאני אתייחס לשאלות המקצועיות, שאתה תיגע בהן אחת-אחת, אני יושב כאן, הקשבתי לכולם, שמעתי את כל חברי הכנסת.

חמד עמאר: אני ישבתי כאן הרבה שנים בוועדת הכספים, גם כשניהל אותה הרב גפני.

חמד עמאר: אני אומר לכם, בשבילנו זו משימה לאומית להעביר את התקציב.

חמד עמאר: לפני שלוש שנים וחצי הייתה הפעם האחרונה שעבר תקציב.

חמד עמאר: אפילו לפני יותר משלוש שנים וחצי.

חמד עמאר: יש חברי כנסת שזו קדנציה רביעית שלהם, חבר הכנסת גפני, וזו פעם ראשונה שהם מגיעים לתקציב.

חמד עמאר: הם נבחרו שלוש פעמים, לא נגענו בתקציב, זו פעם רביעית שהם נבחרו ופעם ראשונה שאנחנו מגיעים לתקציב.

חמד עמאר: לכן זה דבר גדול שאנחנו מביאים תקציב.

חמד עמאר: אני חושב - - -

משה גפני: אנחנו רק מבקשים שתביאו תקציב טוב, לא תקציב רע.

חמד עמאר: לפני דעתי זה התקציב הכי טוב - -

משה גפני: בסדר, לפי דעתי זה תקציב רע.

חמד עמאר: - - שהגיע לכאן.

חמד עמאר: אני אשאל אותך: להקים את המטרו זה תקציב חברתי או לא חברתי?

חמד עמאר: להוסיף שני מיליארד שקל לבריאות, זה חברתי או לא חברתי?

שלמה קרעי: זו העלאה של רק 5% במקום 9% בממוצע בעשור האחרון.

חמד עמאר: להעלות את קצבאות – חברתי או לא חברתי?

שלמה קרעי: פתאום אתם מדברים במספרים כשהאחוזים לא מספיק גבוהים.

חמד עמאר: לגעת בנכי צה"ל, כששנים רבות לא נגעו בהם – זה חברתי או לא חברתי?

ינון אזולאי: השר, בשביל שלא נפריע לך - - -

חמד עמאר: לגעת בנכים – זה חברתי או לא חברתי?

חמד עמאר: לבנות דיור ציבורי – זה חברתי או לא חברתי?

ינון אזולאי: סליחה, שלא נפריע לך, השר.

ינון אזולאי: רק בשביל שלא נפריע לך, אתה צודק - - -

חמד עמאר: לקחת דיור ציבורי ולהרים אותו – זה חברתי או לא חברתי?

שלמה קרעי: אלו שאלות רטוריות, ינון.

ינון אזולאי: היושב-ראש, הוא רוצה שנענה תשובה?

ינון אזולאי: אם לא, אז נשתוק, כי הוא שואל שאלות.

חמד עמאר: כל אחד יכול לענות בצורה אחרת.

אלכס קושניר: לא, זה רטורי.

חמד עמאר: אחד הדברים שאנחנו נוגעים בהם – ואני חושב שהרב גפני, גם כיושב-ראש ועדת הכספים - - -

משה גפני: העלאת גיל הפרישה זה לא חברתי.

משה גפני: הנושא של מס גודש זה לא חברתי.

משה גפני: הנושא של ה - - -

אלכס קושניר: חבר הכנסת גפני, לא נראה לי שזה נהוג להתפרץ לדברים של השר.

אלכס קושניר: אולי תיתן לו לסיים?

משה גפני: - - - לא חברתי.

חמד עמאר: הנה, אני מאוד מכבד אותך.

חמד עמאר: אני מאוד מכבד אותך.

משה גפני: לא נתנו להביא את זה אז.

אלכס קושניר: וטעיתם.

חמד עמאר: אני מאוד מכבד אותך, תן לי לענות לך.

חמד עמאר: אני חושב שאני אגע בנקודה שגם אתה – ואני זוכר אותך כיושב-ראש ועדה, נגעת בזה הרבה, הנושא של תקציבים למגזר הערבי.

חמד עמאר: אתה נלחמת גם בנושא הזה - -

משה גפני: נכון.

משה גפני: נכון.

חמד עמאר: - - וזה מאוד מצער אותי שכל חבר כנסת שעולה כאן – כסף למנסור, כסף למנסור, כסף למנסור.

חמד עמאר: כאילו שמנסור לוקח כסף ושם בכיס שלו ומחלק למשפחה שלו.

אופיר כץ: לא, זה למליציות.

אימאן ח'טיב יאסין: זה לחברה הערבית, ומגיע לנו.

חמד עמאר: האם אתם רואים בציבור - - -

אופיר כץ: כן, ממש לחברה.

אופיר כץ: כאילו החברה הערבית לא קיבלה, כן.

אימאן ח'טיב יאסין: מגיע לנו.

אימאן ח'טיב יאסין: מגיע לנו ועוד איך.

אופיר כץ: לחברה הערבית – זה למליציות של התנועה האסלאמית.

אופיר כץ: למליציות של התנועה האסלאמית.

ינון אזולאי: מגיע לכם, לא על חשבון אחרים.

ינון אזולאי: מגיע שווה.

אימאן ח'טיב יאסין: לא על חשבון אחרים.

אימאן ח'טיב יאסין: - - - לא לקחנו ממכם.

ינון אזולאי: יש דברים שאת יודעת שאנחנו בעד, ולעזור לכם כדי שתחיו ברווח, אני מסכים איתך.

אלכס קושניר: בוא נשמע למה הולך הכסף, ינון, ואולי אתה מסכים.

ינון אזולאי: אבל - - - ואומרים לך לא, כשאנחנו באים, קוראים לנו סחטנים, וכשאתם באים, אומרים לכם יש בשפע - - - לחלק.

אלכס קושניר: ינון, ינון, אני מציע לך שנקשיב לאן הולך הכסף ואז אולי אתה תסכים.

חמד עמאר: אחד ממנועי הצמיחה של מדינת ישראל הוא לשלב את החברה הערבית בתעסוקה, כמו לשלב את החברה החרדית בתעסוקה.

חמד עמאר: זה אחד המנופים של הצמיחה - - -

שלמה קרעי: בשביל זה אתם מונעים מנשים חרדיות לצאת לעבוד.

שלמה קרעי: בשביל זה קיצצתם להן מאות מיליונים.

חמד עמאר: - - - אתם מצדיקים אותי.

חמד עמאר: אני אומר לכם, תקציב למגזר הערבי יהיה.

חמד עמאר: אני חושב שאנחנו כמדינה מחויבים לזה.

חמד עמאר: ואם מישהו כאן חושב שהחברה הערבית תתאדה מהמדינה, היא לא תתאדה.

חמד עמאר: אם אתם חושבים שהיא תתאדה, בואו לא ניתן להם תקציבים, בואו לא נקים אזורי תעשייה, בואו לא נעשה כלום, אבל הם לא יתאדו.

חמד עמאר: כל ההתנהלות שלכם, וכל האמירות הפוגעניות שלכם, וגם הצעקות שלכם 'כסף לעבאס' – לא למנסור עבאס, למחמוד עבאס.

חמד עמאר: אני רק רוצה להזכיר לכם שראש הממשלה לשעבר בנימין נתניהו, חבר הכנסת בנימין נתניהו, אישר 800 מיליון שקל להעביר לעבאס, ועבאס לא הסכים לקבל את הכסף ממנו.

חמד עמאר: ואנחנו, אני אומר לך, לא נתנו הלוואה לעבאס.

שלמה קרעי: נתתם חצי מיליארד.

חמד עמאר: לא נתנו הלוואה לעבאס.

שלמה קרעי: נתתם חצי מיליארד, אדוני השר.

חמד עמאר: אתם אישרתם את זה.

חמד עמאר: אתם אישרתם ואנחנו לא עשינו את זה.

שלמה קרעי: נראה לי שאתה קצת מנותק מהעובדות, אדוני השר.

חמד עמאר: קצת צניעות.

חמד עמאר: קצת צניעות מצדכם.

ינון אזולאי: לא, לא, - - - שהוא אחראי על משהו.

חמד עמאר: קצת צניעות מצדכם לא תזיק לכם.

חמד עמאר: אני אומר לכם, החברה הערבית – ואני אומר לך, אימאן, את נגעת באזורי תעשייה ותעסוקת נשים והכשרות לנשים.

חמד עמאר: בכל הדברים האלה אנחנו נוגעים בתקציב.

חמד עמאר: היום אני יושב עם מנסור עבאס, גם עם אגף תקציבים, אנחנו מכינים תוכנית שתביא צמיחה למגזר הערבי, שתביא לפיתוח במגזר הערבי.

חמד עמאר: אני מאמין שאישה ערבייה לא צריכה לשבת בבית בגלל שהיא לא יכולה למצוא מקום עבודה, היא צריכה למצוא עבודה ולצאת לעבודה.

חמד עמאר: אנחנו נעשה את הכול על מנת שיהיה תקציב ויגיע לביצוע.

חמד עמאר: לא לשים תקציב של 15 מיליארד שקל, ואם אני אלך לבדוק את התקציב הזה - -

ינון אזולאי: תדע לך, זה לא בזכות מנסור עבאס, זה אחמד טיבי שכל הזמן היה נלחם על זה.

אימאן ח'טיב יאסין: - - 30% ביצוע בגלל שהממשלה תקעה כל מיני חסמים.

ינון אזולאי: זה אחמד טיבי, בגלל.

ינון אזולאי: הוא הצליח להביא את ההישגים האלה בסופו של דבר.

חמד עמאר: כל מיני חסמים.

חמד עמאר: כל מיני חסמים.

אימאן ח'טיב יאסין: - - -

ינון אזולאי: אחמד טיבי, הוא הצליח להביא לכם את ההישגים.

ינון אזולאי: אם לא היה אחמד טיבי לא היה לכם את זה.

אופיר כץ: תשמע, זה מאוד מרגש – זה מאוד מרגש, הנאום שלך על האוכלוסייה הערבית, אבל רק להזכיר לך שמי שרצה לעשות להם טרנספר, זה יו"ר המפלגה שלך.

אופיר כץ: אז הנאומים שלך על הערבים – פתאום זה כזה חשוב לכם, רק אתמול רציתם לעשות להם טרנספר.

אופיר כץ: מה זה השינוי הזה?

אלכס קושניר: אופיר, בוא לא נדבר על אבו יאיר, בסדר, לא צריך.

אופיר כץ: איזה נאום, פתאום האוכלוסייה הערבית חשובה.

אופיר כץ: אתמול רציתם להעביר אותם למדינה אחרת, רציתם לזרוק אותם.

אופיר כץ: רציתם טרנספר.

נעמה לזימי: רגע, אופיר, שאלה.

נעמה לזימי: אופיר, מה היא לא חשובה?

נעמה לזימי: 20% מהאוכלוסייה לא חשובים?

אופיר כץ: לא, אני בהלם – אני בעד.

אופיר כץ: אני בעד.

נעמה לזימי: למה אתה לא אומר - - - אתה עושה כאילו - - -

שלמה קרעי: נעמה, הם חשובים כמו כולם.

אופיר כץ: הם רצו לעשות טרנספר לאוכלוסייה הזאת.

נעמה לזימי: אתה עושה - - -

אופיר כץ: הם אמרו לעשות טרנספר לאוכלוסייה הזאת.

אופיר כץ: הם אמרו לעשות טרנספר לאוכלוסייה הזאת.

שלמה קרעי: הם חשובים כמו כולם.

אלכס קושניר: חברים חברי הכנסת, תודה רבה, הישיבה נעולה.