הוועדה המיוחדת לפניות הציבור, כנסת 24, פרוטוקול מספר 8, 2021-11-16 12:14

יעל רון בן משה: שלום לכולם, אני פותחת את דיון הוועדה המיוחדת לפניות הציבור ליום 16 בנובמבר, י"ב בכסלו תשפ"ב במסגרת ציון יום הגנת הסביבה: ישיבת מעקב – הטיפול בהתמוטטות מצוקי החוף בעמק חפר.

יעל רון בן משה: המקום, גם נכס סביבתי, גם נכס חברתי, וככל שניתן גם נכס כלכלי מבלי להפר את האיזונים הכול כך עדינים שבטבע שחשובים לכולנו.

יעל רון בן משה: יחד עם זאת אנחנו יודעים שהרשויות המקומיות מתמודדות עם מצוקות תפעוליות תקציביות לא פשוטות סביב חופי הים, ואולי הנושא של המצוקים הוא הקצה של האתגר כי פה אנחנו ממש עוסקים בחיי אדם.

יעל רון בן משה: לצערי סביב נושא המצוקים גם ניגבו חיי אדם.

יעל רון בן משה: במקרה אחד מצוק שהתמוטט ופגע באזרח שהיה על החוף למטה, ובמקרה אחר ילד שהיה למעלה ונפל עם הסלע.

יעל רון בן משה: לצערי אובדן מאוד קשה של חיי אדם בשני המקרים.

יעל רון בן משה: אני חושבת שבעצם לכל אנשי המקצוע ברור שאנחנו פה על איזשהו זמן שאול ומתישהו מצוקי הים עלולים להתמוטט בצורה כזו או אחרת, ואנחנו חייבים לנקוט פעולות.

יעל רון בן משה: בדיון הקודם סימנו שתי שאלות מרכזיות, פעם אחת מי אחראי, שאין על זה תשובה חד משמעית, ופעם שנייה, מי מתקצב ומתי.

יעל רון בן משה: מהנקודה הזו אנחנו נמשיך.

יעל רון בן משה: ראשון הדוברים יהיה חבר הכנסת.

יעל רון בן משה: לאחריו מנכ"לית המשרד ולאחריה ראשת המועצה, גלית שאול.

יעל רון בן משה: בבקשה, מאיר.

מאיר יצחק הלוי: תודה רבה גבירתי היושבת-ראש, מקסים לפתוח דיון עם הקראת שיר ישראלי.

מאיר יצחק הלוי: כראש עיריית אילת אני זוכר שהייתי מתחיל בפינת הפרגון בכל ישיבת מועצה, אז זה כך היה מרגיע את הרוחות לכל אלה שבאו חדורי קרב.

מאיר יצחק הלוי: גם מאחל לך יום הולדת שמח.

יעל רון בן משה: תודה רבה.

מאיר יצחק הלוי: אני קודם כל שמח להיות שותף ביום המרגש זה שכולו יום סביבתי.

מאיר יצחק הלוי: אני חושב שהתבונה והחוכמה שלנו כחברי כנסת, לראות איך האנרגיה הזו ממשיכה ומתעצמת ככל והזמן נוקב, והיום הזה לא הופך להיות איזה אפיזודה אלא משהו שאנחנו עושים אותו כולנו ביחד נכון.

מאיר יצחק הלוי: הדבר הנוסף, נושא אתגרי המצוקים, אני מודה שנחשפתי לעניין עם הקמת שדולת ערי חוף שהקמתי עם כניסתי לתפקיד.

מאיר יצחק הלוי: עשיתי זאת משום שניהלתי את עיריית אילת הרבה שנים.

מאיר יצחק הלוי: עיריית אילת, יש בה 13 ק"מ של חוף שהם מאוד מאתגרים.

מאיר יצחק הלוי: נחשפתי לנושא המצוקים.

מאיר יצחק הלוי: ביקרתי גם בחדרה וגם באשקלון והייתי גם במועצה האזורית וגם נפגשתי עם החברים, והבנתי דבר אחד, שכשמדברים על גלגולי עיניים, זה הסיפור.

מאיר יצחק הלוי: אני אומר את זה בצורה הכי ברורה.

מאיר יצחק הלוי: מישהו פה מגלגל עיניים.

מאיר יצחק הלוי: יש הרבה מאוד גורמים שנוגעים בעניין הזה וצריך להסדיר את זה.

מאיר יצחק הלוי: אני מדבר בראש ובראשונה על הרשות המקומית שהיא נמצאת, אני מדבר על המשרד להגנת הסביבה שיש לו נגיעה, תיכף אתייחס לזה.

מאיר יצחק הלוי: אני מדבר על החברה הממשלתית להגנת המצוקים.

מאיר יצחק הלוי: אני מדבר על מינהל מקרקעי ישראל ועוד הרבה מאוד גורמים שנוגעים בצורה כזו או אחרת במצוקים.

מאיר יצחק הלוי: בתוך החקר הראשון, גבירתי היושבת-ראש, לי מאוד ברור שצריך לאגם כוחות, לכן נפגשתי גם עם מנכ"ל החברה הממשלתית להגנה על המצוקים, וגם עם רונית מהולחו"ף, וגם שוחחתי עם גורמי מינהל מקרקעי ישראל.

מאיר יצחק הלוי: להערכתי צריך לראות את האירוע הזה כאירוע לאומי מסוכן.

מאיר יצחק הלוי: אי אפשר להשאיר את זה כאירוע נקודתי, מוניציפאלי.

מאיר יצחק הלוי: זה פשוט לא נכון להתייחס לעניין הזה כך, כי אם נתייחס, אנחנו נמצא את עצמנו דנים בנושא עוד ועוד, והאסונות יהיו אסונות כבדים, לכן צריך לראות בזה אירוע לאומי ולאגם את כל הכוח שנמצא בעניין הזה.

מאיר יצחק הלוי: דבר שני שאני ביקשתי מרונית מזר, ורונית אמרה שבעצם קיימות תוכניות לשדרוג המצוקים.

מאיר יצחק הלוי: אני חושב שצריך, גבירתי, להזמין את ראשי הרשויות הרלוונטיות ולחלק את זה לשתי פעימות, פעימה אחת במיפוי המצוקים המסוכנים כדי לתת מענים שהם מענים מיידים כדי שלא יגבו חיי אדם, במימון גורמים שתיכף אתייחס אליהם, והדבר השני, להגדיר לוחות זמנים לתוכנית הכוללת, מראש הנקרה בצפון ועד דרום אשקלון בדרום כדי לראות שבאמת מטפלים בתוכנית, גם אם היא תוכנית חומש.

מאיר יצחק הלוי: אנחנו בסוף צריכים להגיע לזה.

מאיר יצחק הלוי: שאלו אותי מה גורמי המימון.

מאיר יצחק הלוי: לי יש הצעה שהיא הצעה שיש כאלה שלא אוהבים לשמוע אותה.

מאיר יצחק הלוי: אני אומר את זה פה לפרוטוקול.

מאיר יצחק הלוי: באחד המתחמים שהם קרובים לחוף, קוראים לו שדה דב, אני מכיר את המתחם הזה.

מאיר יצחק הלוי: אני הפכתי להיות כראש עירייה אילתית, שדהמדולוג מומחה לשדה דב.

מאיר יצחק הלוי: אני יכול להגיד שהרווחים משיווק הקרקעות הם פי ארבעה ממה שבאוצר תכננו.

מאיר יצחק הלוי: רוצה לומר שאפשר להקדיש נתח מהאזור.

מאיר יצחק הלוי: דרך אגב, בסיס שדה דב הוא קרוב לים כמו שאתם ודאי יודעים.

מאיר יצחק הלוי: להפריש מעט מההכנסות.

מאיר יצחק הלוי: מדברים על מעל ל-40 מיליארד שקל, שנבין את סדרי הגודל המטורפים, אז אפשר להקצות מזה לטובת העניין.

מאיר יצחק הלוי: אני לא יודע לכמת את זה בכסף.

מאיר יצחק הלוי: אין לי מושג במה מדובר, אבל אני יכול להניח שמדובר באירוע שהוא משמעותי כספית, ולבקש ממינהל מקרקעי ישראל ביחד עם הגורמים הנוספים להוביל את המהלך.

מאיר יצחק הלוי: מדובר פה באירוע מסוכן, אירוע סביבתי, אירוע שהוא נגזרת מן הסתם ממה שקורה בעולמנו, וככל ונקדים, כן ייטב.

מאיר יצחק הלוי: לא מיותר לציין שאני אשמח לעמוד לצידך במהלך הזה, במאבק הזה כדי לקדם אותו.

מאיר יצחק הלוי: עד כאן.

יעל רון בן משה: תודה רבה לחבר הכנסת יצחק הלוי שעומד גם ברשות השדולה של רשויות החוף.

יעל רון בן משה: הדוברת הבאה תהיה ד"ר גלית שאול, ראשת המועצה האזורית עמק חפר.

יעל רון בן משה: לאחריה מנכ"לית המשרד.

יעל רון בן משה: בבקשה, גלית שאול.

גלית שאול: תודה רבה לכם על הדיון הזה.

גלית שאול: אני חייבת להודות שאנחנו פעמים רבות עוסקים בדיונים בכנסת ואחר כך מרגישים שהדבר הזה נעלם לאוויר העולם.

גלית שאול: כל כך שמחתי לראות שביום החשוב המשמעותי הזה בחרתם לתת במה לנושא שהוא באמת איכות סביבה מהדרגה הראשונה, וזה אולי אחת הסיבות שאנחנו כולם נמצאים כאן ומדגישים כל הזמן שזה לא עניין של מועצה או רשות כזו או אחרת.

גלית שאול: המצוקים של מדינת ישראל הם חלק מקו החוף של המדינה.

גלית שאול: הם נושא לאומי בהגדרה ראשונה, והמצב שלהם, בין אם הוא טוב או בין אם הוא רע, הוא צריך לעניין אות כולנו, כולל המשרד, ואני חושבת שהמפגש הראשון שלי עם מנכ"לית המשרד להגנת הסביבה עוד בתפקידים הקודמים שלה כשאני רק התמניתי להיות ראשת מועצה, היא סביב הנושא הזה של המצוקים.

גלית שאול: המועצה האזורית עמק חפר, עם כל הרצון שלה, לא יכולה להתמודד עם מה שקורה במצוקים, ויש לנו הרבה מאוד רצון.

גלית שאול: אנחנו מעריכים כרגע את הקטע הקריטי שהכי דחוף לבצע אותו, ב-120 מיליון.

גלית שאול: מה קרה?

גלית שאול: תקצבו אותנו ב-4 מיליון ואנחנו התחלנו את העבודה כי יש לנו תוכניות, ומי שמכיר, יודע שאנחנו בנויים להיערך מחר אם ישימו את הכסף, בנויים לעשות את כל העבודה כולה.

גלית שאול: בסכום שניתן לנו עשינו את המרב, אבל כשמתחילים עבודה ולא ממשיכים אותה, ועוצרים אותה בנקודה שבה עצרנו והתרענו ואמרנו כמה וכמה פעמים לעצור בנקודה הזו, זה בעייתי.

גלית שאול: המצב מחריף.

גלית שאול: זה לא רק שאנחנו נמצאים במצב רע, אנחנו נמצאים במצב רע מאוד.

גלית שאול: הזמן הזה שבו אנחנו נמצאים הוא קריטי ואתם תיראו את זה אחר כך בדוברים אחריי ותבינו שאם אנחנו בשלב הזה לא נטפל במצוקים, אנחנו נוכל להסתכל בחלום בעוד כמה שנים על המצב שאנחנו נמצאים בו עכשיו.

גלית שאול: המצב הוא באמת לא טוב.

גלית שאול: כולנו רואים את זה בעיניים.

גלית שאול: אנחנו נראה את זה פעם אחרי פעם.

גלית שאול: כרגע השאלה האם אנחנו ממשיכים כמו ששמענו פה קודם, להעביר את זה מאחד לשני או כל אחד עכשיו להגיד, כן, אני מבין את המצב אבל זה לא אני, כן אני.

גלית שאול: לא הגיוני.

גלית שאול: יש פה מצב, אני קוראת לו מצב חירום, למה?

גלית שאול: כי רק אתמול כמו שסיפרת קודם, יעל, אנחנו נפגשנו בכנס ברשויות החוף בעמק חפר.

גלית שאול: מגיעים בשנה 2 מיליון מבקרים, לא תושבי עמק חפר.

גלית שאול: תושבי עמק חפר, 43,000 איש ואישה לא מגיעים ל-2 מיליון.

גלית שאול: 2 מיליון מבקרים בשנה בחוף.

גלית שאול: הסכנה היא על מספר זה של אזרחיות ואזרחי מדינת ישראל, לא התושבים שלנו.

גלית שאול: כל מדינת ישראל מגיעה לחוף הזה והסכנה נשקפת לכולם.

גלית שאול: למה אנחנו יודעים שזה סכנה?

גלית שאול: כי זה כבר קרה לפני מספר שנים ואדם נהרג.

גלית שאול: האם אנחנו יכולים לחשוב על אירוע דומה?

גלית שאול: כל אחד מהאורחים שידברו פה בזמן הקרוב יוכל לתאר את הסצנריו שההתמוטטות מובילה לאסון גדול.

גלית שאול: איך ניתן במדינת ישראל בשעה כזו לעזוב את הנושא הזה?

גלית שאול: אני לא מבינה.

גלית שאול: מכל כיוון.

גלית שאול: אנחנו עורכים ישיבות, דנים.

גלית שאול: כולם מבינים את הסכנה.

גלית שאול: שבוע שעבר עובר תקציב מדינה.

גלית שאול: אין שם אגורה ששמים אותה לנושא הזה.

גלית שאול: איך זה יתכן?

גלית שאול: האם למישהו מכל הגורמים שנמצאים, אין את היכולת להגיד, אני לוקח אחריות?

גלית שאול: עם מי לא דיברו?

גלית שאול: עם השרה הזאת והשרה הזאת והשר הזה, וחברי הכנסת, והבאנו לשם לביקורים מצעד שלם של אנשים, והבאנו את זה לטלוויזיה ולקחנו את זה לכל פינה.

גלית שאול: תגידו לי, במדינת ישראל אי אפשר לשים גרוש וחצי על נושא כל כך משמעותי?

גלית שאול: אני אומרת גרוש וחצי מכיוון שבתקציבים של מדינת ישראל ההשקעות שנעשות בכל תחום זה כלום על כלום בשביל להציל חיי אדם.

גלית שאול: זה כלום.

גלית שאול: איפה שיש תוכניות, תשקיעו.

גלית שאול: לנו יש תוכניות.

גלית שאול: אנחנו, אני חושבת, אולי המועצה היחידה שלקחה את המענק הזה של ה-4 מיליון וביצעה אותו.

גלית שאול: כל יתר הסכומים, כנראה לא הוציאו אותם ואולי אחר כך אתם תשמעו מה קרה במשרד הפנים, מי הוציא את הכספים ומי לא, ומה קרה לכספים שלא הוציאו.

גלית שאול: אולי מישהו חסך אותם.

גלית שאול: אנחנו ביקשנו השלמה של עוד 2 מיליון כדי לגמור את הקטע המסוכן.

גלית שאול: לא קיבלנו.

גלית שאול: ביקשנו אחר כך לבושתנו 250,000.

גלית שאול: למה ביקשנו 250,000?

גלית שאול: לא רצינו לעשות את זה מכספי המועצה כדי לא להביא למצב שבו המועצה צריכה לקחת מכספי התושבים והתושבים, לא רק את אחזקת החופים, לא רק את הניקיון, לא רק את הפקחים, לא רק את השקעת כספים בתנועה ובשוטרים שמגיעים לחוף.

גלית שאול: לא רק את זה.

גלית שאול: גם את הטיפול במצוקי החוף.

גלית שאול: אנחנו חשובים שזו סוגיה לאומית.

גלית שאול: אני מחזקת את ידייך בדיון הזה ואני חושבת שהגיע הזמן, בטח ביום כזה, שתצא איזושהי בשורה, החלטת ממשלה.

גלית שאול: קראו לזה מה שאתם רוצים, אבל שיהיה כסף לטיפול במצוקים.

גלית שאול: הגיע הזמן לשמור על חיי האזרחיות והאזרחים של מדינת ישראל.

יעל רון בן משה: תודה לראשת המועצה.

יעל רון בן משה: מנכ"לית המשרד להגנת הסביבה, גב' גלית כהן, תתייחס.

יעל רון בן משה: היא גם צריכה לעבור אחר כך לדיונים נוספים, אז שוב תודה שאת איתנו ובמה שלך.

גלית כהן: אוקיי, תודה רבה.

גלית כהן: נמצאים כאן נציגים נוספים מהמשרד שיישארו.

גלית כהן: אני פשוט צריכה ללכת לחוץ וביטחון.

גלית כהן: קודם כל אני מסכימה אתכם שמדובר פה באירוע לאומי.

גלית כהן: זאת הסיבה שלפני יותר מעשור הממשלה באה ואמרה, זה אירוע לאומי, אנחנו לוקחים אחריות ומתחילים לפעול.

גלית כהן: זה לא היה לפני כן.

גלית כהן: אני מטפלת בסוגיה הזאת כבר 20 שנה.

גלית כהן: זה היה כל רשות מקומית הולכת ומקוששת בעצמה מה לעשות.

גלית כהן: תראו, אנחנו כמדינה ומה שהוטל על המשרד להגנת הסביבה, ופה אני יכולה לדבר רק בשמנו ולא בשם כל הממשלה, כי חסרים לי כאן משרד הפנים.

יעל רון בן משה: סיון להבי איתנו בזום.

גלית כהן: יופי, מצוין, וסיון מכיר את זה היטב, אז הוא יוכל לענות בשמם.

גלית כהן: אני אענה בשם המשרד להגנת הסביבה.

גלית כהן: עלינו מוטל הפרויקט הלאומי שנקרא ההגנות הימיות.

גלית כהן: אנחנו צריכים לתכנן, להקים לתחזק את כל ההגנות הימיות, שזה הגנות יקרות מאוד שנמצאות בים באזורים הכי מסוכנים שיש בהם הכי הרבה תושבים, גם למטה וגם למעלה.

גלית כהן: נגיד כך, הכי הרבה שימושים.

גלית כהן: שם אנחנו מקימים לא רק שובר גלים, כל מיני מבנים ימיים.

גלית כהן: התחלנו את זה ואני מניחה שמנכ"ל החברה יציג את הדברים האלה.

גלית כהן: באשקלון התחלנו.

גלית כהן: זה היה אזור בעל עדיפות הגבוהה ביותר.

גלית כהן: נעשה כל הטיפול בים.

גלית כהן: לצערי הטיפול ביבשה רק עכשיו מתחיל.

גלית כהן: הטיפול ביבשה על ידי הרשות המקומית עכשיו מתחיל.

גלית כהן: אני מקווה שהם יעשו את זה ושהטיפול ביבשה יהיה בהלימה עם מה שעשינו בים, אבל לפחות הרחקנו את הגלים מלהגיע בכלל לשפת המצוק כדי שזה לא ימשיך וימוטט את המצוק ממלטה, אז את החלקים האלה אנחנו עושים.

גלית כהן: עכשיו אנחנו בפרק מאוד גדול של סדר גודל של 200 מיליון שקלים בנתניה, ששם יש להם סדרה של 12 שוברי גלים שהולכים להקים.

גלית כהן: צריך להקים את זה ולתחזק את זה.

גלית כהן: זה מאוד מורכב כי צריך גם להביא חול.

גלית כהן: אגב, לאשקלון הבאנו חול ממישור רותם, מאוד יקר, על מנת להרחיב את החופים ולבנות את החופים ככה שגם לא יגרעו את החול מהחופים הצפוניים והדרומיים שלהם.

גלית כהן: אותו דבר, אגב, בנתניה.

גלית כהן: בנתניה אני מקווה שהחול לא יגיע ממישור רותם, שיהיה לנו חול יותר קרוב, אבל גם פה הכול מאוד מורכב עם השקעות מאוד גדולות של המדינה.

גלית כהן: אנחנו נמצאים עכשיו ערב אישור של שלב ב'.

גלית כהן: קיבלנו תקציב רק לשלב א', של 360 מיליון שקלים, שהם כבר בעצם הולכים ומסתיימים מבחינת ההקצאה שלהם לפרויקטים, ואנחנו עכשיו צריכים לגשת לשלב ב' כדי לקבל עבור ההגנות במקומות הנוספים, אם זה בת ים שאנחנו עושים שם חלק קטן היום, אבל נצטרך לעשות חלק יותר גדול, וכמובן אזור של חדרה ואולגה ועוד אזורים נוספים, הרצליה, אזורים נוספים שנצרך להיכנס אליהם.

גלית כהן: לגבי הנושא היבשתי, בחלק היבשתי הממשלה קיבלה החלטה שבעצם הביצוע יהיה על ידי הרשויות המקומיות בגלל שזה מאוד מקומי.

גלית כהן: זה מאוד תלוי, כל רשות מקומית, איך היא רואה את החופים שלה ואיך היא רוצה לבצע אותם.

גלית כהן: השאלה תמיד הייתה מה עושים לגבי המימון.

גלית כהן: לגבי המימון אני רק יכולה פשוט לדווח.

גלית כהן: נמצא כאן משרד האוצר.

גלית כהן: אם תרצו, הוא יתייחס לזה.

גלית כהן: המימון היה אמור להיעשות חלקו בסיוע לרשויות החלשות על ידי המדינה, אותה קרן שהיו אמורים להקים במשרד הפנים, אבל משרד הפנים יתייחס לזה, ועוד אפשרויות נוספות שהיו אמורים להיות על ידי משרד המשפטים, משרד הפנים, לאפשר בחקיקה או באיזשהו היטל, לאפשר לרשויות המקומיות לייצר לעצמן הכנסה, כך שהם יוכלו לממן את אותן הגנות יבשתיות.

גלית כהן: כאמור, זה לא המשרד להגנת הסביבה, הוטל עליהם.

גלית כהן: אנחנו לפחות, מה שהוטל עלינו אנחנו מבצעים.

גלית כהן: אני מניחה שתשמעו כאן את מנכ"ל החברה שיבוא ויספר לכם על כל מה שעשינו בעצם.

גלית כהן: דבר נוסף שעשינו כדי לסייע לרשויות המקומיות זה באמת לקדם את התכנון.

גלית כהן: גם קידמנו את תוכנית המתאר הארצית כדי שנוכל לעשות את ההגנות היבשתיות הימיות, אבל גם קידמנו תוכנית מתאר ארצית מפורטת להגנות דחופות כדי שיוכלו מתוכם לעשות גם תוכניות מפורטות ואפילו רק היתרי בנייה.

גלית כהן: הרשויות המקומיות באו ואמרו לנו, יופי, אתם נותנים לנו לעשות את ההגנות היבשתיות אבל אין לנו אפילו תוכניות מכוחן אנחנו יכולים להוציא, אז עשינו תוכנית מפורטת ומתוכה הם יכולים ממש היתרי בנייה והם יכולים לגשת לבצע את ההגנות.

גלית כהן: כל רשות, חילקנו אותה למקטעים, נדמה לי 40 מקטעים, מקטעי תכנון.

גלית כהן: לפעמים זה שני מקטעים, שלושה, תלוי בגודל, וכל מקטע, היה לו את החלק הימי והחלק היבשתי, מה ההגנות הדחופות שצריכות להיות בים, מה הגנות הדחופות ביבשה.

גלית כהן: הכול היה מתואם עם הרשויות המקומיות.

גלית כהן: הרשות המקומית היחידה שלא הסכימה לאשר, הרצליה, כי הם אמרו, אנחנו עושים תכנון שלנו, את תתערבו לנו, אנחנו רוצים לקדם.

גלית כהן: בסדר, זה לגיטימי מאוד.

גלית כהן: ראש הרשות, זה הפררוגטיבה שלו להגיד איך רואה את התכנון של היבשה אצלי ושל החופים שלי, כי זה חלק מאוד גדול מתוך מכלול השיקולים שם.

גלית כהן: בעצם היום כמו שאמרתם, זה דבר מאוד חשוב שאני חושבת שאת צריכה לבוא ולראות איך מקדמים.

גלית כהן: אם זה צריך תכנון מפורט, תכנון מפורט.

מאיר יצחק הלוי: את אומרת, בהנחה ומצאנו כסף, הרשויות יכולות לצאת למכרזים שתכליתם שיקום המצוקים.

גלית כהן: בהרבה מהמקומות בהיתר בנייה שאצלם.

גלית כהן: יש מקומות שהם רוצים תוכנית הרבה יותר רחבה, אז הם צריכים לעשות תוכנית מפורטת, אבל בגדול, אם יש להם כסף, יש להם אפשרות לעשות את זה מחר בבוקר.

מאיר יצחק הלוי: וזה אישור במועצה הארצית, אני מבין.

גלית כהן: יש מקומות שזה אפילו לא מועצה הארצית, זה ועדה מחוזית.

גלית כהן: תוכנית ארצית עשינו.

גלית כהן: הם עושים את זה במקומית, ועדה מחוזית אם הם צריכים תוכנית מפורטת.

גלית כהן: אם הם לא צריכים תוכנית מפורטת ויש להם היבטים של היתר בנייה, זה אפילו אצלם בוועדה המקומית יכולים לעשות את זה.

יעל רון בן משה: גבירתי, ציינתי קודם, אנחנו מדברים, פעם אחת, על תקציב, אבל אנחנו מדברים גם על מי האחראי.

יעל רון בן משה: אני מבינה שאת אומרת, כרגע בעצם אנחנו, האחריות שלנו זה ההגנות הימיות, זה הטיפול בים.

יעל רון בן משה: הטיפול ביבשה, הרשויות המקומיות, משרד הפנים.

יעל רון בן משה: שאלה היפותטית: אילו היה תקציב, אילו היינו פותרים את נושא התקציב, האם אז היית אומרת, כן, האחריות היא שלי, אני, מנכ"לית המשרד להגנת הסביבה?

גלית כהן: לא, זה לא קשור לתקציב.

יעל רון בן משה: אני בכוונה רוצה רגע להתעכב על הנקודה הזאת.

גלית כהן: זה לא קשור לתקציב.

גלית כהן: מי שמתכנן ומי שמתחזק ומי שאחראי על החופים ועל היבשה זה הרשויות המקומיות, כל אחת בפני עצמה.

יעל רון בן משה: אני יודעת.

יעל רון בן משה: הרשות המקומית אחראית גם על פינוי הפסולת בעיר, אבל על המדיניות ואיך עושים את זה ועל מה המדינה אחראית, את מובילה את זה.

גלית כהן: מדיניות יש.

גלית כהן: זה גם לא אני, זה המדינה, זה הממשלה, והממשלה קיבלה החלטות והממשלה קבעה את המדיניות והיא אמרה מה צריך לעשות, ואפילו אישרנו תוכניות מתאר ארציות כלליות ומפורטות.

גלית כהן: כל המדיניות באה לידי ביטוי בתוכניות, מה צריך, איזה סוגים של הגנות בכל מקום ומקום.

גלית כהן: יש את זה כבר.

יעל רון בן משה: אני רוצה להגיע לשורש העניין, מי האחראי, ואני רוצה להגיע לזה בשלב הזה כשתודה לאל אף מצוק לא התמוטט, ואת גבירתי אומרת, מי שאחראי הוא ראש העיר.

גלית כהן: אני לא משרד המשפטים.

יעל רון בן משה: זה גם לא ועדת חקירה, אבל אני רוצה בכל זאת שאנחנו נבין.

גלית כהן: לא, אני רק אומרת, אני לא משרד המשפטים.

גלית כהן: מי שמנהל את הקרקעות במרחבים היבשתיים זה ראשי הרשויות.

יעל רון בן משה: אולי רמ"י במידה רבה.

גלית כהן: רציתי להגיד, המשפט הבא, מי הבעלים של הקרקע?

גלית כהן: הבעלים של הקרקע במרביתה, רשות מקרקעי ישראל.

יעל רון בן משה: אז אולי רמ"י אחראים גם למצב של שקט וגם אם חלילה יקרה אסון.

מאיר יצחק הלוי: אנחנו מחפשים את הגרוש בכל מיני מקומות.

מאיר יצחק הלוי: רמ"י אחראים.

מאיר יצחק הלוי: הם בעלי הקרקע וזה הכול.

גלית כהן: אני באמת לא נכנסת, זה לא עניין שלי.

גלית כהן: אני אומרת, הממשלה הטילה עלינו, על המשרד להגנת הסביבה לטפל בנושא של ההגנות הימיות.

גלית כהן: אנחנו עושים את זה בקצב הכי מהיר שיכול להיות.

גלית כהן: בג"ץ בדק אם אנחנו באמת עושים את הכול, והוא אמר, הם עושים את הכול בקצב טוב.

גלית כהן: אנחנו עושים את הדברים, מבצעים אותם.

גלית כהן: בכל מקרה זה תשתיות מאוד מורכבות.

גלית כהן: יש דברים שאף פעם לא עשו אותם בארץ ואותם אנחנו עושים.

מאיר יצחק הלוי: גבירתי, כשראש רשות רוצה להקים שירותים בחוף, הוא צריך לבקש אישור מרמ"י.

יעל רון בן משה: אבל כשחלילה יקרה אסון אז ראש הרשות יהיה - - -

דרור מורג: אני ראש מטה השר.

דרור מורג: אני רק רוצה להוסיף, אם אפשר, לחזק שתי נקודות.

דרור מורג: אחת, זו בדיוק הסיבה שגם לא היינו יכולים לקחת אחריות גם אם אפילו היה את הכסף, כי כל דבר שאנחנו נצטרך לבצע ביבשתי, אין לנו סמכות לבצע אותו.

דרור מורג: ראש הרשות יכול, כן טוב, לא טוב.

דרור מורג: אתם רוצים לעשות לי פה?

דרור מורג: תנו לי עוד מיליון לפתח פה, זה רצועת חוף, ולעכב ולדחות.

דרור מורג: בסוף זאת האחריות שלהם על פי החוק.

דרור מורג: הם כרגע תקועים כי אין להם כסף, אבל זאת כן אחריות שלהם.

דרור מורג: אני רק רוצה לחדד את הנושא של העניין הימי.

דרור מורג: המנכ"לית אמרה את זה.

דרור מורג: הכסף שלנו לחלק א' הוא ארבע רשויות.

דרור מורג: חלק ב' בתוכנית, יציג אותה מנכ"ל החברה.

דרור מורג: יש עוד כמה רשויות, ארבע רשויות נוספות.

דרור מורג: אם לא נקבל את התקציב הזה בקרוב, וניסינו להעלות את זה מול דיוני האוצר בתקציב הנוכחי.

דרור מורג: אמרו לנו, אין בעיה, קחו את זה מדברים אחרים שלכם.

דרור מורג: אומרים לנו, אוקיי, או שתעשו את זה או שתעשו - - - .

דרור מורג: או שתעשו את זה או שלא תטפלו בניטור זיהום אוויר.

דרור מורג: זה לא יכול להיות ככה.

דרור מורג: אם האוצר לא מקציב לנו עכשיו עוד 300 מיליון נוספים לאותה חברה ממשלתית, גם לא יהיה פרק ב'.

יעל רון בן משה: ל-2022.

דרור מורג: מספיק אם נקבל את זה ל-2023.

יעל רון בן משה: 300 מיליון ל-2023–2024.

דרור מורג: לגמור את חלק ב'.

דרור מורג: המנכ"ל יכול להציג איזה ערים זה חלק ב'.

דרור מורג: חלק א', הוא מסיים את הכסף ואת העבודה במהלך שנת 2022.

יעל רון בן משה: זה על ההגנות הימיות.

דרור מורג: ואז הוא מגיע למצב שאין לו כסף לטפל בעוד ארבע רשויות.

דרור מורג: על הימי עכשיו אני מדבר.

דרור מורג: לנו הסיפור של האחריות של הימי ופה זה כן עניין של כסף.

יעל רון בן משה: בסדר גמור, הנקודה הובהרה.

נעמה שריד: גבירתי, אני יכולה להעיר הערה מקצועית כאן?

יעל רון בן משה: כן, שם ותפקיד בבקשה.

נעמה שריד: אני כאן בכובע של נציגת עיריית תל אביב.

נעמה שריד: אני מנהלת את הפרויקט החדש של - - - שניבנה, הגנה על המצוק, ואני גם - - - מורפולוגית - - - , מתעסקת בתהליכים חופשיים והנדסה ימית.

נעמה שריד: יש לי כמה הערות.

נעמה שריד: קודם כל אני רוצה להגיד דווקא משהו טוב לגבי המשרד להגנת הסביבה.

נעמה שריד: הרבה מהעבודה מולם היא מאוד נוחה, אבל בגלל שאת כבר ציינת את העניין הזה של זמן מענה, אז אני באמת רוצה להגיד, יש עם זה איזושהי בעיה קצת חמורה כי כשיש איזשהו מקרה אקוטי שבאמת מסכן חיי אדם, שזה מה שאת אמרת, אנחנו מגיעים לזה בעצם בכל חורף, אז המענה הוא לא מיידי ואנחנו לא יכולים לבצע איזה שהן הגנות או איזה שהן עבודות מיידיות כדי לעזור בחוף ולהציל חיי אדם.

נעמה שריד: בעניין הזה אני חושבת שאולי אפשר באמת להגיע לאיזושהי הבנה, במקרים מסוימים כמו מקרה שמסכן חיי אדם ואפשר להגדיר את זה גם די טוב, שזמן המענה לא יהיה X זמן אלא חלקית מזה, כי צריך לעשות - - -

דרור מורג: לא הבנתי עד הסוף.

דרור מורג: מענה של המשרד?

נעמה שריד: כן.

נעמה שריד: הרבה מהדברים, האישורים לוקחים המון זמן, ואם עכשיו יש לי איזשהו מקרה שמצוק מתמוטט ומסכן חיי אדם, אנחנו רוצים ברשות לטפל בזה מיידית.

נעמה שריד: לא יחכו עד שיהיה איזשהו אסון.

יעל רון בן משה: רק כדי להבהיר את מסגרת הדיון.

יעל רון בן משה: כפנייה כללית את אומרת, במקרה שיש רשות מקומית שמציפה בעיה של סכנה מיידית, לקבל מענה בזמן קצר יותר ממה שאת מקבלת היום.

יעל רון בן משה: אין לי כל כך איך להתייחס לזה ואני חושבת שגם למשרד אין כרגע להתייחס.

יעל רון בן משה: אם יש משהו קונקרטי, תנסו לבחון את זה ביניכם.

יעל רון בן משה: אם יש צורך במעורבות בית המחוקקים, אז נתערב, אבל זה לא - - -

נעמה שריד: אני רוצה שנייה לחדד את זה.

נעמה שריד: יש איפשהו קבוע בחוק זמן מענה סביר.

נעמה שריד: העניין הוא שמענה, יכול להיות שבוחנים את הבעיה ונדבר בעוד כמה זמן.

יורם הורביץ: באיזה היתר את מדברת?

יורם הורביץ: מה לא קיבלת?

נעמה שריד: לטיפול באירועים מיידיים, אם זה אומר הגנה באופן מיידי.

יורם הורביץ: מה נדרש מאיתנו, איזה סוג של היתרים?

יורם הורביץ: כי בדרך כלל זה לא טעון היתר.

נעמה שריד: כל עבודה, כל פרויקט הגנה דורש אישור שלכם, שזה מעולה, זה מצוין, זה שומר על החופים שלנו.

יורם הורביץ: צריך להיות יותר קונקרטי ואנחנו כמובן - - -

יעל רון בן משה: זה פשוט לא נושא הדיון.

יעל רון בן משה: אם יש בעיה עם הזמנים, אז אני חושבת ש-א', המשרד פה ואפשר כמובן להתקדם איתם, גם מניסיון שלי.

יעל רון בן משה: אנחנו ברשותך נעבור לדוברים הבאים.

יעל רון בן משה: סיון להבי, נציג משרד הפנים איתנו בזום.

נעמה קורן: אני מטעם משרד הפנים, עובדת עם סיון.

יעל רון בן משה: בדיון הקודם סיון היה איתנו, אבל זה בסדר שעכשיו את.

נעמה קורן: יכול להיות.

נעמה קורן: הוא לא יכול היה להצטרף.

נעמה קורן: יש לנו שתי אמירות להגיד לגבי הטיפול של משרד הפנים.

נעמה קורן: האמירה הראשונה, שבשנת 2018 משרד האוצר הקצה 60 מיליון תקציב בשתי פעילות לרשויות המקומיות.

נעמה קורן: שיעור המימוש שאנחנו רואים עד עכשיו מכלל הרשויות הוא בערך כ-15%.

נעמה קורן: יש חשיבה מה לעשות הלאה לרשויות שכן גבו, לממש את התקציב, לתת להן אפשרות מכספי הפיתוח שלהם, לאפשר להם לטפל במצוק החופי מכספי הפיתוח הרגילים של משרד הפנים.

נעמה קורן: אנחנו בשיעורים של כ-15%.

נעמה קורן: רוב הרשויות לא הצליחו לממש.

נעמה קורן: זה מתחבר עם האמירה השנייה שלנו, שאנחנו רואים קושי שכל רשות צריכה לנהל את זה בנפרד, שלא כמו הטיפול הימי שיש חברה ממשלתית שמטפל בזה.

נעמה קורן: כשנותנים לכל רשות בנפרד לאת החלק שלה עם כוח האדם שלה והיכולות שלה והמהנדסים שלה, אנחנו רואים את הקושי הזה לתכנן ובטח לבצע.

יעל רון בן משה: סליחה רגע, נעמה, פשוט את הנתונים האלה סיון הציג בפנינו בצורה כללית כפי שאת מציגה עכשיו, גם בדיון הקודם באוגוסט, וראשי הרשויות שהשתתפו, אז גם ד"ר גלית שאול וגם ראש העיר חדרה וגם נוספים שהשתתפו בדיון אמרו, אנחנו מיצינו את כל התקציבים שלנו.

יעל רון בן משה: כפי שאמרה ראשת המועצה, היא ביקשה עוד 2 מיליון שקלים ולא קיבלה.

יעל רון בן משה: אחר כך תומר גלאם, ראש עיריית אשקלון התייחס לנושא.

יעל רון בן משה: גם הוא מיצה את כל התקציב ממשרד הפנים, אז אם אפשר כן כמו שביקשתי גם מנציגת עיריית תל אביב, לדבר על דברים קונקרטיים, מי הן אותן רשויות שמיצו את התקציבים, ביקשו עוד.

יעל רון בן משה: ביקשנו את זה גם בפעם הקודמת, יש בפניי את סיכום הדיון, גם מי הרשויות שלא מיצו?

יעל רון בן משה: בכל זאת אתם משרד הפנים כרגולטור, אתם לא מדווחים באיזה מן דיווח יבש, ביצעו, לא ביצעו.

יעל רון בן משה: חיי אדם מוטלים פה על הכף.

יעל רון בן משה: אני מבקשת את ההתייחסות המתאימה לדבר הזה.

יעל רון בן משה: מה זאת אומרת עיר לא ביצעה ונראה לנו שאולי היא לא יכולה?

יעל רון בן משה: אוקיי, ומה עכשיו?

יעל רון בן משה: וחלפו שלושה חודשים.

יעל רון בן משה: למה אנחנו מחכים?

יעל רון בן משה: עוד שלושה חודשים ועוד שלושה חודשים?

יעל רון בן משה: לא נשלחו חומרים עדכניים, זאת אומרת, אני לא יכולה לנחש שכן בוצע משהו או לא בוצע.

נעמה קורן: לא הייתי בדיון הקודם.

נעמה קורן: אנחנו נשלח בדיוק כמה כל רשות מימשה.

נעמה קורן: רשות שסיימה לממש את התקציב, אין לנו כרגע תקציב מיוחד לטיפול במצוק החופי, אבל אנחנו כן רוצים - - -

יעל רון בן משה: נעמה, אנחנו ניפגש הרי בעוד שבועיים בוועדת כספים בה אני חברה, ותירצו לעשות כל מיני העברות והסתות.

יעל רון בן משה: אני אומרת את זה כאן ועכשיו ואפשר גם לציטוט.

יעל רון בן משה: אני לא ארים את ידי, עם כל הכבוד לקואליציה הזו.

יעל רון בן משה: אם יש תקציבים שמיועדים לטיפול במצוקים היבשתיים, שלא מוצו, נא לוודא משרד הפנים, שהם מבוצעים.

יעל רון בן משה: אם לא ברשות לה זה מיועד, אז ברשות אחרת, ואני לא אאפשר להסית את זה לסעיפים אחרים.

נעמה קורן: לא, לא, התקציב של המצוק ודאי לא יעבור לסעיף אחר.

נעמה קורן: זה כסף שהוא מיועד רק לטיפול במצוקים.

יעל רון בן משה: אז אם יש איתנו ראשת מועצה פה בדיון שאומרת, אני צריכה עוד 2 מיליון כדי לסיים עבודה שכבר התחלנו ביחד, ואת אומרת לי, רשות אחרת עוד לא הוציאה שקל ושנת 2021 נגמרת, אנא מכם, בחנו את הדבר לעומק.

יעל רון בן משה: אני באוגוסט ביקשתי לקבל נתונים.

יעל רון בן משה: שלושה חודשים לא הספיקו.

יעל רון בן משה: אני אבקש היום עוד פעם.

נעמה קורן: נעביר את זה, את המימוש של כל רשות, ורשות שסיימה את התקציב שלה, מהכסף של הפיתוח הרגיל של תקציב משרד הפנים, אנחנו בוחנים את האפשרות שכן.

נעמה קורן: לדוגמה, אם לעמק חפר יש תקציב פיתוח כללי, היא תוכל להשתמש בזה למצוק החופי.

יעל רון בן משה: סליחה, זה לא מה שאני אמרתי, וכמי שהייתה מנכ"לית בשלטון המקומי וכמי שאזרחית ברשות בפריפריה, לא.

יעל רון בן משה: לא תושבי העיר צריכים או המועצה האזורית לממן מכספי הארנונה שלהם או מכספי פיתוח שמקצה משרד הפנים את הבעיה הלאומית הזו.

יעל רון בן משה: ממש לא.

נעמה קורן: זה בדיוק הסעיף השני שהתחלתי לדבר עליו, שהשרה שקד נפגשה גם עם השרה זנדברג והם בוחנים לקדם משהו שהוא יהיה טיפול.

נעמה קורן: אנחנו רואים שרשות-רשות מתקשות באמת לבצע את זה.

נעמה קורן: לא לכל רשות יש את היכולות.

נעמה קורן: אחוז המימוש הנמוך משנת 2018 מראה לנו את זה.

יעל רון בן משה: האם יש נציגים לשלטון המקומי בצוות שבוחן את מה שאמרת עכשיו שבוחנים?

נעמה קורן: הם ישתתפו כנראה בהמשך כשזה יהיה יותר מעשי.

נעמה קורן: כרגע אין תקציב מיועד לזה.

יעל רון בן משה: סליחה, נעמה.

יעל רון בן משה: בקשה, דרור.

דרור מורג: שרת הפנים ביקשה שנקיים דיון באותו פורמט דומה שאנחנו מנהלים כרגע.

דרור מורג: הגיעו כל אנשי המקצוע גם של משרד הפנים וגם שלנו וגם נציגים של - - -.

דרור מורג: היה גם נציג בכיר של האוצר.

דרור מורג: גם שם עלה הנושא מולו, שגם צריכים תקציבים לרשויות, גם צריכים תקציבים בשבילנו.

דרור מורג: הדבר היחיד שכן אמרנו, ופה יוכל לפרט יותר מנכ"ל החברה, אולי כדאי לשמוע אותו עכשיו.

דרור מורג: יש לחברה מומחיות ברמת הייעוץ.

דרור מורג: אם היה משהו ברמת משרד הפנים והרשויות שעושים משהו ביחד, החברה יכולה לתת איזה ייעוץ מקצועי בליווי שלה ולהבין איך עושים את הדבר הזה.

דרור מורג: הם כן בנו מומחיות לאורך השנים על המצוקים.

דרור מורג: הם מכירים טוב, מטיסים רחפנים פעמיים בשנה, מצלמים, מכירים את המצב.

דרור מורג: יש להם מעקב מאוד טוב.

יעל רון בן משה: ברשותך, דרור, אם אני מבינה נכון, תנסה רגע לעזור לי לעשות סדר.

יעל רון בן משה: מנכ"לית המשרד אמרה שיש תוכנית לכל רשות מקומית או יש תכנון למקטע היבשתי.

יעל רון בן משה: אומרת נציגת משרד הפנים, יש לכך תקציבים שלא מומשו לעניין הביצוע.

נעמה קורן: וגם תכנון ראשותי.

נעמה קורן: זה גם לתכנון, גם לביצוע.

יעל רון בן משה: אצל גלית שאול זה כבר בביצוע.

דרור מורג: הסכום שהם הקצו לא מספיק לביצוע.

יעל רון בן משה: יש תוכנית לכל רשות.

יעל רון בן משה: יש גם תקציב ייעודי קטן.

יעל רון בן משה: גם הוא לא מנוצל.

דרור מורג: נכון.

יעל רון בן משה: ואנחנו ממשיכים להגיד אחד לשני, יהיה בסדר, נבחן את זה, נקים צוות.

יעל רון בן משה: אני לא מקבלת את זה.

יורם הורביץ: יש אמירות בדיון שהיינו אצל השרה שקד, שרשויות נמנעות מלהתקדם בתכנון כי אין להן את האופק של הביצוע.

יורם הורביץ: הם יודעים שיש להם כמה מיליונים בודדים לתכנון אבל אין להם את המאות מיליונים או עשרות מיליונים לביצוע ולכן הן לא מתקדמות.

יורם הורביץ: זה עוד סיבה לאי הביצוע של ה-60 מיליון.

יעל רון בן משה: שם ותפקיד רק?

יורם הורביץ: אני מנהל מחוז תל אביב במשרד.

יעל רון בן משה: בסדר גמור, הבהרה חשובה, אבל כן ברשותך נעמה, להעביר אליי בהקדם את הפירוט של הרשויות, מי כבר מבצעת, מי כן מאפשרת תכנון ומי תצטרך כנראה סיוע אחר.

גלית כהן: נדאג לזה.

גלית כהן: ודאי שכולם יצטרכו סיוע אחר.

גלית כהן: ה-60 מיליון ודאי לא מכסים את כל הטיפול היבשתי.

יעל רון בן משה: נכון, אבל יש ראשי רשויות שכבר מעוניינים.

יעל רון בן משה: הנה, דיברה עכשיו גלית שאול ואמרה, אני מעוניינת להמשיך.

יעל רון בן משה: הבנתי שאין 2 מיליון, אז כמו פושטת יד ביקשתי 250,000, ויש נוספים.

יעל רון בן משה: נפגשתי אתמול עם ראשת העיר נתניה וראש העיר חדרה ויש נוספים שכבר נמצאים בביצוע ומעוניינים להתקדם.

גלית כהן: בכל אופן מה-60 מיליון, רובם לא ניצלו אלא באחוזים בודדים מתוך הכספים שכבר מוקצים להם על שמם.

יעל רון בן משה: אני אשמח לראות את הנתונים.

יעל רון בן משה: נעמה, תודה.

יעל רון בן משה: לפני שנעבור למנכ"ל החברה הממשלתית, נציג רמ"י איתנו פה או בזום?

יעל רון בן משה: אפרת, בבקשה.

אפרת שטראוס: למעשה המינהל שותף גם בדירקטוריון וגם במימון הפעילות.

אפרת שטראוס: כמובן שמימון הפעילות היא החלטה ממשלתית על סדרי עדיפויות, כאשר ההחלטה בעבר הייתה שיש איזשהו צוות של האוצר, רשות מקרקעי ישראל ועוד גופים, משרד הפנים ועוד, שהם מממנים את הפעילות הימית, ואכן הפעילות הימית מתקדמת מאוד יפה.

אפרת שטראוס: בכל הנוגע של ההגנות היבשתיות, זה תלוי מאוד מול ראש הרשות.

אפרת שטראוס: מתוך הדירקטוריון שהייתי, כל ראש רשות רצה להתקדם אחרת ולכן הטיפול הוא פרטני וצריך להיות פה שיתוף פעולה.

אפרת שטראוס: צריך להבין שבלי שיתוף פעולה בין ההגנות היבשתיות לבין ההגנות הימיות לא ניתן יהיה להתקדם בצורה יעילה.

אפרת שטראוס: המינהל מעביר כספים.

אפרת שטראוס: נדמה ליש הוא העביר עד היום, בשנים האחרונות, סדר גודל של 225 מיליון, וכמובן הוא מעביר את זה בהתאם לסדרי העדיפויות של תקציב המדינה.

יעל רון בן משה: גבירתי, אני מבקשת ואני אדאג גם שתקבלי מכתב בנושא, לראות את הפירוט של התקציבים האלה, לאן הועבר, מתי הועבר ולאיזה מטרה.

אפרת שטראוס: אני מציעה שהפירוט יינתן ממשרד האוצר כי הוא מתכלל את התקציבים של הגופים השונים.

אפרת שטראוס: זה לא רק רשות מקרקעי ישראל אלא משרדים נוספים, שיחד למעשה מאגמים כספים לטובת הפרויקט.

יעל רון בן משה: אוקיי.

יעל רון בן משה: נציג משרד האוצר, ידידיה, אני אשמח לקבל את התייחסותך לנושא.

יעל רון בן משה: גבירתי, ברשותך, כן חשוב לי שתשמעי עוד משפט שלי בעניין.

יעל רון בן משה: רשות מקרקעי ישראל מתנהגת כבעלת הבית על הקרקעות.

יעל רון בן משה: כפי שציין חברי, חבר הכנסת מאיר יצחק הלוי, ראש עיר לא יכול להקים תא שירותים נייד בלי אישור שלך או של הקולגות שלך או ההנהלה, שלא לדבר על דק חס וחלילה, ועל מלון בטח אין מה לדבר.

יעל רון בן משה: באזור שבו אני גרה לא ניבנה מלון על חוף הים, בטח כבר עשרות שנים.

יעל רון בן משה: יש יגידו שטוב שכך, והאיזונים והכול, אבל בעלי הבית הם רמ"י, ואני רוצה להגיד בדיון הזה שרמ"י יהיו אחראים גם אם חלילה יקרו פה אסונות.

יעל רון בן משה: לא ניתן להפריד את זה, שאת והרשות שאת מייצגת כעת תהיו אחראים על השלטר או על הברז ומישהו אחר, ראש עיר שידיו פעמים רבות כבולות, יהיה אחראי באחריות מלאה כולל אולי אחריות אישית אם חלילה קורים אסונות, ואני אומרת את זה כאן בצורה ברורה.

יעל רון בן משה: יושבים פה נציג האוצר ונציג השרה להגנת הסביבה ונציגים נוספים.

יעל רון בן משה: האחראי, כל עוד לא יוחלט אחרת, הוא רשות מקרקעי ישראל, חלילה במקרה של אסון במצוק יבשתי.

אפרת שטראוס: אז אני רוצה אם אפשר להתייחס.

אפרת שטראוס: למעשה למרבית הרשויות יש הרשאות לפעולה בחופי הים בהתאם לסמכויות החוקיות שלהם, וגם פעולה ביחס למצוקים.

אפרת שטראוס: רשות מקרקעי ישראל לא עוצרת שום פעולה.

אפרת שטראוס: צריך להיות מובן שמדובר על תשתיות.

אפרת שטראוס: אם יש רשות מסוימת שהקימה תשתיות באופן שהנגר העילי, אין לו פתרונות לאורך השכונות שהם הקימו או עשו בהן תשתיות, רשות מקרקעי ישראל לא יכולה להיכנס לעשות את הפעולה בעצמה.

אפרת שטראוס: היא כן יכולה לסייע בתוכניות, היא כן מאגמת כספים לטובת הנושא הזה.

אפרת שטראוס: היא כן, בכל אופן, בתקופה שאני הייתי בחברה להגנת מצוקי הים התיכון, נתנה כל סיוע לראש רשות מקומית שרצה שיתוף פעולה, רצה למעשה עזרה בתוכניות, היא כן עוזרת גם בתקציבים, גם בתוכניות וגם בהרשאות.

אפרת שטראוס: בכל הנושא של הרשאות לתשתיות וחופי ים, לראשי הרשויות יש יד חופשית לפעולה, ולרובם ככולם יש הרשאות ביחס לחופי הים, לבצע שם כל פעילות נדרשת.

יעל רון בן משה: טוב, אנחנו כנראה לא חיות על אותה פלנטה.

יעל רון בן משה: גבירתי, אתם מחייבים ראשי רשויות לפרק שבילים להנגשה לנכים להובלה לחוף הים, בסדר?

יעל רון בן משה: אנחנו לא מדברות כנראה על אותם חופים או על אותן ערים או על אותה המדינה.

יעל רון בן משה: אנא בדיקתך כמה צווים הוצאתם לפירוק של שבילי הנגשה לכיסאות גלגלים מחניונים לתוך חופי הים, ואני עוצרת את הדיון איתך בשלב הזה.

יעל רון בן משה: בבקשה, נציג משרד האוצר, אני אשמח לשמוע על 225 מיליון השקלים או אם יש סכומים אחרים, לאן חולקו, איך חולקו ומה הסטטוס בפרויקט הזה?

ידידיה גרינוולד: שלום, אני רפרנט פנים באגף תקציבים באוצר.

ידידיה גרינוולד: אני בעיקר מכיר את הנושא של הרשויות המקומיות.

ידידיה גרינוולד: אני לא מכיר את הנושא של הכספים שחולקו על ידי רמ"י, אבל אני אבדוק את זה ואדאג שיעבירו את הנתונים האלה לוועדה.

ידידיה גרינוולד: זה לגבי הכספים של רמ"י.

ידידיה גרינוולד: לגבי התקציבים שיועדו לרשויות המקומיות, כמו שכבר נאמר על ידי משרד הפנים, הוקצו 60 מיליון שקלים.

ידידיה גרינוולד: הפירוט של איזה רשות ביצעה או איזה רשות לא ביצעה מבוצע על ידי משרד הפנים, אבל זה לא נכון להקצות עוד כספים כשאנחנו רואים שכספים שהוקצו עדיין לא מנוצלים במלואם.

ידידיה גרינוולד: זה ודאי לא רלוונטי.

ידידיה גרינוולד: יכול להיות שכמו שאמר משרד הפנים, אם יש רשויות שמימשו את מלוא התקציב שהוקצה להן, משרד הפנים ימצא את דרך לסייע להן לבחון את זה.

ידידיה גרינוולד: זה יכול להיות או על ידי תקציבים של רשויות שלא מנצלות.

יעל רון בן משה: זה מה שהצעתי.

ידידיה גרינוולד: כן, או שהוקצו למשרד הפנים תקציבי פיתוח - - -

יעל רון בן משה: אני אמרתי את עמדתי.

יעל רון בן משה: בסוף כמובן לא אני קובעת בעניין הזה, אבל זה פשוט לקחת שירותים מהאזרחים, מתושבי אותה רשות שגם ככה מכספי הארנונה שלהם מממנים את חופי הים.

ידידיה גרינוולד: זה באמת משרד הפנים יבדוק כמו שנאמר, לראות איך מסייעים לרשויות שלא ניצלו את כל התקציבים.

ידידיה גרינוולד: לגבי האחריות, באמת העמדה שלנו היא שמי שאמור לטפל בזה זה הרשות המקומית גם מבחינת הנושא של היעילות.

ידידיה גרינוולד: הרשות בסופו של דבר היא זו שיכולה להחליט מה היא רוצה, באיזה קצב, איך להשקיע.

ידידיה גרינוולד: זה ייעשה בצורה הכי יעילה והכי נכונה.

יעל רון בן משה: והתקצוב של זה?

יעל רון בן משה: הרי אנחנו לא היינו רוצים שהשרה להגנת הסביבה תצטרך לבחור בין - - -

ידידיה גרינוולד: אני דיברתי יבשתי.

יורם הורביץ: השאלה שלך, אני אשמח מאוד גם שהם יתנו את המענה לימי.

יעל רון בן משה: אנחנו מבינים שיש קשר הדוק בין המצב של הטיפול בים למצב המצוקים.

יעל רון בן משה: אני לא הייתי רוצה שהשרה להגנת הסביבה תצטרך לבחור בין המבנים התוך-ימיים לבין צמצום פליטות גזי חממה בפרויקטים אחרים, ולכן זה לא יכול להיות מבסיס התקציב.

יורם הורביץ: גם שלב א' לא היה מבסיס התקציב שלנו.

יעל רון בן משה: בסדר גמור.

יעל רון בן משה: אני אומרת, זה צריך להיות תוספתי לבסיס - - -

יורם הורביץ: דיברו שיהיה שלב ב', אבל לא ביצעו את שלב ב'.

ידידיה גרינוולד: תקן אותי אם אני טועה.

ידידיה גרינוולד: כמו שאני מבין, אנחנו עדיין באמצע שלב א'.

ידידיה גרינוולד: אנחנו מדברים על תקציב ל-2023.

יורם הורביץ: נכון.

ידידיה גרינוולד: זה לא רלוונטי לעכשיו.

ידידיה גרינוולד: נסיים את שלב א'.

יורם הורביץ: כשאתה מתקשר עם ספקים ונותנים שלך שירותים ואתה צריך להיערך איתם להמשך ולעשות מכרזים ודברים כאלה, אתה לא קם בבוקר ב-1.1.23 בשביל לבצע.

יורם הורביץ: לוקח זמן.

יורם הורביץ: אם אתה רואה שיש לך אסמכתה לכסף שיגיע לך ב-2023, אתה היום מכין את ההתקשרויות, את המכרזים ויכול לבצע ב-2023.

ידידיה גרינוולד: מה שאני מכיר זה שדובר בינתיים על שלב א', וכמו שאמרת, הוא תוקצב.

ידידיה גרינוולד: משרד האוצר הקצה עבורו כסף.

ידידיה גרינוולד: לגבי שלב ב', מה שאני הבנתי, אנחנו מחכים ששלב א' יסתיים, אבל גם כן אני יכול לדבר עם נציגי אגף הסביבה אצלנו.

יורם הורביץ: זה צריך להיכנס לדיוני 2023.

יעל רון בן משה: תודה, ידידיה.

יעל רון בן משה: אני מבקשת בזום את חיזקי סיבק ממועצה אזורית עמק חפר, ניהל אתמול שולחן עגול בכנס של רשויות החוף ורוצה לשתף אותנו במסקנותיו.

חיזקי יחזקאל סיבק: יעל, דבר ראשון יישר כוח גדול ליושבת-ראש כיושבת-ראש של הדיון הזה.

חיזקי יחזקאל סיבק: אני רוצה לעשות שיתוף קטן ולהציג את הדברים.

חיזקי יחזקאל סיבק: אני חושב שהדיון עד עכשיו היה בעיקר הטחת האשמות ממשרד לשני, והדברים הרבה יותר פשוטים.

חיזקי יחזקאל סיבק: אני אנסה לעבור במהירות על הדברים ואחר כך לתת כמה סיכומים שהיו מאוד פשוטים כדי להתקדם הלאה.

חיזקי יחזקאל סיבק: אחד, אין ספק שהבעיה היא בעיה לאומית.

חיזקי יחזקאל סיבק: כולם מסכימים על זה.

חיזקי יחזקאל סיבק: בכלל, כולם מסכימים על הכול, רק ששום דבר לא קורה.

חיזקי יחזקאל סיבק: אני מזכיר שהחלטת הממשלה על אימוץ מסמך מדיניות 1620 הייתה כבר ב-2010.

חיזקי יחזקאל סיבק: ב-2011 הוקצו 500 מיליון שקל על ידי הממשלה, ואני חושב שחשוב לשאול מה נשאר מ-500 מיליון השקלים האלה.

חיזקי יחזקאל סיבק: רוב הסכום הזה לא נוצל עד עצם היום הזה, וב-2012 הוקמה החברה הממשלתית למצוקים.

חיזקי יחזקאל סיבק: אנחנו מדברים על עשר שנים אחורה.

חיזקי יחזקאל סיבק: אתמול בשולחן שלנו ישב מנכ"ל החברה למצוקים, אילן לביא שבאמת האיר את עינינו איך בעיית קריסת המצוקים החמירה ב-50% בחמש השנים האחרונות.

חיזקי יחזקאל סיבק: משבר האקלים שמעצים את חומרת הסכנה, ואחת המסקנות הבסיסיות, ואני לא מבין איך המשרד להגנת הסביבה או משרד הפנים לא מעירים את הדבר הזה, זה הנושא של ריענון או סטטוטוריקה.

חיזקי יחזקאל סיבק: יש צורך לרענן את הסטטוטוריקה.

חיזקי יחזקאל סיבק: המסקנה הזאת הייתה חד משמעית, בשניים לפחות מהפרמטרים שלה, אחד, גמישות במקטעים לטיפול, ושניים, הרחבת סל הפתרונות שמוכתב על ידי הטבלה שנספחת לתמ"א.

חיזקי יחזקאל סיבק: כמו כן יש התניה בתוך התמ"א, שיוצרת מעגל שוטה של צורך בהשלמת הגנות יבשתיות על ידי הרשויות המקומיות כתנאי לביצוע ההגנות הימיות, ונוצר מעגל שוטה שהוא סיבה מרכזית לזה שלא קורה שום דבר.

חיזקי יחזקאל סיבק: קצב איטי של ביצוע הוא התוצאה של זה ושל שורה שלמה של נושאים.

חיזקי יחזקאל סיבק: הנושא של חלוקת האחריות בין החברה למצוקים, ההגנות הימיות לעומת ההגנות היבשתיות ברשויות – רוב המשתתפים סברו שיש להעביר את האחריות למלוא ההגנות לחברה למצוקים, אבל לבטח לפחות לאפשר לה לתכלל.

חיזקי יחזקאל סיבק: בשביל מה הקימו את החברה?

חיזקי יחזקאל סיבק: החברה היא הגוף המקצועי בישראל לטיפול במצוקים, אז המינימום זה לתכלל.

חיזקי יחזקאל סיבק: לתכלל, אנחנו מדברים על לקבוע רשות אחת שתתכנן ותבצע, וצריך להוסיף לזה גם את נושא התכלול.

חיזקי יחזקאל סיבק: דיברנו על נושא ביטול ההתניה בתמ"א לגבי ביצוע הגנות ימיות רק אחרי יבשתיות.

חיזקי יחזקאל סיבק: זה לא הגיוני.

חיזקי יחזקאל סיבק: כולם מסכימים שצריך לקיים דיון בהגנות משולבות ימיות ויבשתיות ביחד.

חיזקי יחזקאל סיבק: ההפרדה הזאת היא הפרדה גם מלאכותית, גם לא נכונה מקצועית וגם יוצרת את המעגל השוטה התקציבי הזה, אז יש צורך בפתרון משולב ימי-יבשתי.

חיזקי יחזקאל סיבק: דובר על קצב איטי של מתן אישורים מתן הגנת הסביבה וטענות על עיכובים מצד ארגוני סביבה.

חיזקי יחזקאל סיבק: אני מעיר לעצמי שארגוני סביבה הם גורם מאזן והוא חשוב מאוד בראייה שלי בתהליך הזה, והיו טענות מצד הרשויות שאין תקשורת טובה, אין מענה לבעיות ואין כתובת שהיא כתובת ברורה.

חיזקי יחזקאל סיבק: בנוסף, דובר על גיוון סל הפתרונות, גם הפתרונות הקיימים וחדשנות לביצוע פתרונות חדשים.

חיזקי יחזקאל סיבק: בתקציב, מוסכם על כולם וזה ברור לכל מי שמשתתף בדיון פה, שהרשויות המקומיות, אין להן משאבים תקציביים לביצוע ההגנות בסכומי עתק, ובטח לא המקום לקחת את תקציבי הפיתוח הקטנים שעוד נשארו להם כדי לתמוך בתושבים שלהם.

חיזקי יחזקאל סיבק: מרבית הסכום שהמדינה הקצתה בשעתו, של 500 מיליון שקל, לא נוצלו וצריך לחפש את הכסף הזה, דבר ראשון.

חיזקי יחזקאל סיבק: הכסף אינו מנוצל בגלל המעגל השוטה שדיברנו עליו ויש לשחרר בדחיפות כספים לרשויות המקומיות לביצוע ההגנות ואז הפקק ישתחרר.

חיזקי יחזקאל סיבק: בנוסף, כמובן להקציב סכומים נוספים וליצור תוכנית חומש תקציבית לביצוע הטיפול במצוקים, בין אם זה הרשויות ובין אם זה החברה למצוקים.

חיזקי יחזקאל סיבק: בכל מקרה אני חושב שהשורה התחתונה פה, במקום שכל רשות וכל משרד ממשלתי יאשים את השני, החברה למצוקים צריכה לתכלל את האירוע הזה, לקיים דיון עם הרשויות במקטעים הקריטיים יחד עם נציגים של משרד הפנים ושל מינהל תכנון, לדבר על שילוב הגנות ימיות-יבשתיות, לתקן את התמ"א בהתאם במידת הצורך, לשחרר תקציבים למקטעים הקריטיים ולתכנן ולבצע על ידי גוף אחד או לפחות לתכלל, ובמקביל לבנות כמובן את תוכנית החומש.

חיזקי יחזקאל סיבק: זה הרבה יותר פשוט ממה שאנחנו עושים מזה.

חיזקי יחזקאל סיבק: צריך גורם מתכלל לכל.

חיזקי יחזקאל סיבק: זה חלק מהמפתח וצריך לשחרר תקציבים.

יעל רון בן משה: יופי, תודה רבה חיזקי.

יעל רון בן משה: אני אשמח אם תוכל להעביר לוועדה את הנייר הזה.

יעל רון בן משה: התייחסויות נוספות שלכם מפה?

יעל רון בן משה: אם לא, אז נעבור למנכ"ל החברה.

דרור מורג: שני דברים נקודתיים.

דרור מורג: אחד, אי אפשר לקחת אחריות בלי סמכות, להגיד, החברה למצוקים תטפל כי יש שם איזה ידע מקצועי מסוים, שזה נכון, אני אמרתי.

דרור מורג: יש ידע שיתמכו בו.

דרור מורג: אין סיכוי לקבל את הסמכויות, כי אף ראש עיר לא יעניק ורמ"י לא מקבל את הסמכויות.

דרור מורג: היום האחריות מאוד ברורה, אגב.

דרור מורג: אין בין הכיסאות.

דרור מורג: ברור מאוד מי אחראי בכל שלב.

דרור מורג: הדבר השני הוא שאם יש בעיות, אני שמעתי פה, גם כמו בתל אביב, שאנחנו באופן נקודתי, יש ליחידה הימית סמכות לתת היתרים לדברים מאוד מסוימים כשקורסים דברים על החופים, כדי לשמור.

דרור מורג: אם בדברים האלה יש עיכוב, אז אני מבקש שיעבירו פנייה אליי באופן אישי, ולשכת השרה, אנחנו נבדוק את העניין הזה מול המשרד ונזרז דברים שמתעכבים.

דרור מורג: זה באמת לא לעניין, אבל עד עכשיו לא הגיע אלי עניין נקודתי כזה.

דרור מורג: אם יגיע, אני אטפל בזה במהירות.

יעל רון בן משה: בסדר גמור.

יעל רון בן משה: יופי, תודה על ההבהרות.

יעל רון בן משה: בקשה, מנכ"ל החברה הממשלתית להגנת מצוקי חוף היום התיכון, אילן לביא, בבקשה.

אילן לביא: שלום, צוהריים טובים, תודה על ההזדמנות.

אילן לביא: אני חושב שהנושא הוא חשוב, הוא קריטי, ועוד רגע גם אני אסביר כמה נתונים שמראים על הדחיפות שלו.

אילן לביא: אני רוצה להתחיל בזה שגם אתמול בכנס רשויות החוף יחד עם הגנת הסביבה, אני רואה אותם כפרטנרים מאוד חשובים ואני שומע אותם מדברים מדם ליבם על האחריות שהם נושאים, ואני חושב שנכון גם לוועדה ולעוד ועדות להתעסק עם היכולת שלהם או של מי שיחליטו לטפל בחלק היבשתי של המצוק.

יעל רון בן משה: אילן, ברשותך רגע, אני קוטעת אותך.

יעל רון בן משה: כמות הפרוטוקולים שיש מוועדת בכנסת שעסקו בנושא הזה, מראות שאולי לא צריך לעודד עוד ועדות לעסוק בזה.

יעל רון בן משה: צריך גורם אחד שיעסוק בזה כנסת, כמו שכנראה צריך גורם אחד או שניים שיעסקו בזה במשרדים הממשלתיים, אבל זה היה הערת ביניים.

אילן לביא: (הצגת מצגת) אני רוצה לתת כמה נקודות מהדיון הקודם כדי לעדכן.

אילן לביא: אני רוצה לעדכן את הוועדה שהוארך הסכם המסגרת בין החברה הממשלתית למשרד להגנת הסביבה לעוד שנה החל מאוקטובר 2021, עם אופציה לעוד שנה, זאת אומרת, אנחנו ממשיכים את הפעילות בתקופה הקרובה באותה מסגרת, באותה מתכונת שלמעשה התחלנו.

אילן לביא: אני רוצה לעדכן על שני פרויקטים יחסית גדולים שאנחנו מבצעים בימים אלה.

אילן לביא: דיברנו על פרויקט שוברי הגלים בנתניה, שמתקדם.

אילן לביא: דיברנו על מכרז חול מאוד גדול שרץ עכשיו, ואנחנו גם מתקנים את הגיאוטיובים באשקלון ונוציא להם תחזוקה.

אילן לביא: בנושא התכנון אני רוצה לעדכן שפרט לתכנון הימי שהוא באחריותנו, אנחנו נותנים למעשה גיבוי לרשויות ואנחנו מתעסקים גם עם נתניה, גם עם הרצליה, גם עם חדרה וגם עם פלמחים כדי לקדם את ההגנות היבשתיות בתחומם.

אילן לביא: חלק מהתפקידים של החברה הממשלתית זה ייעוץ לממשלה, וככזה אני יכול להגיד שפרט להרצליה שנמצא בעיצומו של פרויקט הרחבה של תאי השטח, החברה השלימה את כל הקטעים שבאחריתה והעבירה לרשויות את כל תאי השטח המתוכננים לצורך ביצוע, זאת אומרת, מה שנאמר פה עד כה מדויק, פרט להרצליה שבוצעה הרחבה ואנחנו מתעסקים עם זה יחד איתם.

אילן לביא: בנוסף, אנחנו מתעסקים עם שינויי אקלים שאמורים להחמיר את האתגר של המצוקים גם בגובה הגלים וגם בגובה הים.

אילן לביא: נקודה מעניינת חשובה חדשה, כי זה נתון יחסית חדש גם אצלנו – אנחנו למעשה מבצעים ניטור בחמש שנים האחרונות עם מטוסים שבונים למעשה את מבנה המצוק ובודקים כמה הוא קרס.

אילן לביא: רק שנה שעברה אנחנו מדברים על 43,000 קוב שזה סדר גודל של 60,000–65,000 טון של חומר שקרסו מהמצוקים.

אילן לביא: רק לסבר את האוזן, חצי מזה נמצאים דווקא באזורים שהם אזורים פתוחים, באזור וינגייט, געש והרצליה.

אילן לביא: זה כמעט חצי מהכמות.

אילן לביא: הנתון היותר מעניין שאני רוצה פה להביא אותו לידיעת הוועדה, שמ-2015 עד 2020 ו-2021 עכשיו, אנחנו בודקים את הנתונים, אנחנו מדברים על עלייה של כמעט 50% בנפח הקריסות של המצוקים, זאת אומרת אנחנו נמצאים פה בתהליך שהוא תהליך שהוא מאיץ, ולכן אולי באמת ועדות זה לא החלק הנכון לטפל בו.

אילן לביא: אולי דווקא בעולם הפרקטי זה נכון יותר לעזור.

אילן לביא: נקודה נוספת בתוך התהליכים, אנחנו רואים שבמקומות שבהם החברה התערבה ימית, יש בלימה כמו אשקלון, כמו בת ים.

אילן לביא: במקומות שבהם אין פעילות, יש האצה של - - -.

אילן לביא: אנחנו עוסקים בווקטור חדשנות.

אילן לביא: אנחנו מחפשים פתרונות בעולם, להרחיב את סל הפתרונות הימיים כדי להקטין את האנרגיה ולהרחיב את החופים ובכך להאט את ההידרדרות של המצוקים.

אילן לביא: זה תהליך מורכב כי צריך להכניס רגולציה, וגם בזה אנחנו עוסקים.

אילן לביא: שבוע הבא אנחנו מול הולחו"ף, מול הגנת הסביבה עוד שבועיים ואנחנו מציגים לכל רשויות החוף מה אנחנו מתכננים כבר שנה הבאה, לשים פיילוטים במדינת ישראל של פתרונות חדשים למצוקים.

אילן לביא: אנחנו חייבים לפתוח את סל הפתרונות.

אילן לביא: נקודה לפני אחרונה, תקציב הפעולות שקיבלה החברה לפני שמונה שנים על 360 מיליוני שקלים, מתוכם מעל 30% נוצלו.

אילן לביא: מקושרים עוד כ-30%, נתניה ב' גם כן לסדר גודל של עוד 20% ולמעשה אנחנו נשלים שנה הבאה התקשרות עם כל הכסף שדיברנו.

אילן לביא: הוועדה התכנסה בזמנו על בית ינאי עקב התדרדרות המצב והפנייה של ראשת המועצה.

אילן לביא: אנחנו עדכנו את התוכניות שלנו בגלל המצב החמור בבית ינאי.

אילן לביא: כמו שאתם רואים בתמונה משמאל, מעבר החוף למעשה נחסם לאחר בניית המסלעה, ופה אנחנו למעשה נערכים לשנה הבאה להזין חול כדי להרחיב את החוף, ואנחנו בודקים איזה כלים תכנוניים אנחנו יכולים לשים מול המצוק של בית ינאי.

אילן לביא: נקודה אחרונה והיא אנקדוטה מעניינת.

אילן לביא: תשימו לב לתאריך.

אילן לביא: ב-17.6.21 כתבתי מכתב למנכ"ל משרד הפנים על הבקשה ל-2 מיליון שקלים לתוספת לעמק חפר.

אילן לביא: התייחסתי ספציפית לפעולה כדי לקדם אותה.

אילן לביא: אני לא קיבלתי תשובה, וכששואלים מה עושים עם ה-60 מיליון פחות 15 מיליון, אני חושב שיש לכם פה את התשובה.

אילן לביא: אם אין שאלות, אז עד כאן.

יעל רון בן משה: תודה רבה, אילן, על הסקירה.

יעל רון בן משה: התייחסויות, בקשה.

יורם הורביץ: כן, אני רוצה להתייחס.

יורם הורביץ: אנחנו רואים פה תמונה די ברורה.

יורם הורביץ: תקציב והפעילות של ההגנות הימיות מתבצע.

יורם הורביץ: אני אגיד בגדול.

יורם הורביץ: אם לא שמתם לב לנתונים, יש 360 מיליון שקל שהוקצו.

יורם הורביץ: 116 שולמו בפועל על פרויקטים.

יורם הורביץ: עוד 118 בהתחייבויות, זאת אומרת בעבודות.

יורם הורביץ: עוד 85 מתוכנן לשלב הנוסף בנתניה, ויש 40 מיליון שאנחנו נקצה אותם בהמשך.

יורם הורביץ: יש ועדה של ארבעה משרדים שיושבת ומאשרת את תוכניות העבודה לחברה על ההגנות הימיות, אז התמונה פה היא ברורה.

יורם הורביץ: החברה קמה ב-2012.

יורם הורביץ: נקבע בהחלטת ממשלה שאחרי שמונה שנים ידונו באופן ההמשך של החברה.

יורם הורביץ: אנחנו הכנו דוחות ארגוניים שונים וזה יבוא לדיון בממשלה, האם נכון להמשיך במתכונת הזאת או מתכונת אחרת, אבל אני אומר פה לכנסת, למעשה שם לא הבעיה.

יורם הורביץ: כולכם הבנתם ששם לא הבעיה, בהגנות הימיות.

יעל רון בן משה: לא, אבל כשאני רואה את הדוח שנכתב בנושא ואני מבינה שהוא טיוטה ולא פורסם, ואולי גם לא יפורסם, וההמלצות שלו, זה מעלה סימני שאלה.

יעל רון בן משה: אני רק מבקשת שיודיעו לפחות פה לחברי הוועדה אם הדוח הזה הוא אכן הדוח הסופי?

יעל רון בן משה: האם הוא נגנז?

יורם הורביץ: הוא דיון פנימי בין מינהל רשות החברות, משרד האוצר, משרד ראש הממשלה.

יורם הורביץ: אנחנו כולנו לדון ונצטרך לבוא לממשלה עם החלטה.

יורם הורביץ: אנחנו מחויבים לחזור לממשלה, אז לא יודע להגיד לך מה המסקנה הנכונה כרגע כי צריך לקיים את הדיון הזה.

יעל רון בן משה: ובכלל מה הסטטוס של הדוח.

יעל רון בן משה: בוא, אנחנו שומעים על הדוח הזה כבר חצי שנה.

יורם הורביץ: קיבלתם את הדוח הזה, נכון?

יעל רון בן משה: קיבלנו אותו כטיוטה עם איזה הערה שהוא כנראה לא.

יורם הורביץ: הדוח של חברת פרטו?

דרור מורג: אני אגיד לך מה הסטטוס כרגע.

דרור מורג: אנחנו חושבים שהמודל הנוכחי הוא עובד.

דרור מורג: זה הניסיון שלנו בחודשים האחרונים.

דרור מורג: אנחנו לא פוסלים, זה השיח שלנו מול רשות החברות בעיקר כרגע, שהם בעיקר אלה שלוחצים על מיזוגים כאלה ואחרים.

דרור מורג: אמרנו להם, אם אתם באמת תבואו ותראו לנו מישהו שמוכן לקחת אחריות, את החברה הזאת ולבצע, ולקחת אחריות ולטפל בזה, בואו נדבר.

דרור מורג: אנחנו לא פה באיזה דווקא רוצים להחזיק את החברה הזאת בכוח במשרד כאיזה משהו.

דרור מורג: אנחנו לוקחים אחריות דווקא שהדבר יעבוד.

דרור מורג: הייתה שיחה לפני חודשיים בערך.

דרור מורג: לא שמעתי מהם חזרה שהם חזרו, יש מישהו שאומר עכשיו, אני מוכן לקחת אחריות ממשרד ממשלתי, חברה ממשלתית ולהכניס את זה אצלנו.

דרור מורג: האופציה שהם בדקו הכי הרבה זה חנ"י.

דרור מורג: גם זה לא חזרו אלינו ואמרו לנו, הם רוצים - - -

יעל רון בן משה: איך עובדים במצב כזה, אדוני המנכ"ל, אילן, כשאתה יודע שיש לך עוד שנה?

יעל רון בן משה: איך אתה מוציא מכרזים?

יעל רון בן משה: איך אתה עושה הרשאות להתחייב?

יעל רון בן משה: זה הרי פרויקטים שאתה מתחיל אותם היום, אולי הם יגמרו עוד שלוש שנים.

אילן לביא: אנחנו למעשה בנינו תוכנית רב שנתית.

אילן לביא: אנחנו מאושרים על ידי המדינה להתחייבויות ארוכות פר פרויקט, ולמעשה נכון יהיה בשנה הבאה להבין לעומק בהיבט הסמכויות, בהיבט המיקום, בהיבט היכולות, ואני חושב שזה הזדמנות טובה גם לדון בשילוב שדיברו פה, ימי-יבשתי.

אילן לביא: כמו שאמר ראש מטה המשרד, אנחנו נשמח להיות חלק מכל תהליך שיבחן איך עושים את זה יותר נכון.

אילן לביא: אני לא בטוח שמדובר רק על פונקציית האחריות, ועובדה, כמו שאמר הרמ"ט, לא ראינו אף משרד שרוצה לקחת אותנו.

אילן לביא: אנחנו בינתיים פועלים במלוא המרץ עם תוכניות מאוד רחבות.

יעל רון בן משה: זה לא גורם לאיזושהי האטה בביצוע, זה שהארכה היא רק לשנה.

אילן לביא: ההיפך הוא הנכון.

אילן לביא: אנחנו שנה הבאה נעשה הרבה יותר מהשנה הזאת, כולל תחזוקת חופים מכל המרינות של ישראל.

אילן לביא: אנחנו נשתמש בחול כדי להרחיב את חופי מדינת ישראל ולא לשפוך את החול בים.

אילן לביא: זה מהלך חדש שאנחנו רוצים לתחזק חופי מצוק.

אילן לביא: עד שתהליכי התכנון ישלימו, אנחנו בינתיים נותנים לציבור אולי רוחב חוף יותר רחב לקיץ, אבל לחורף, לחלק שבו הים מתנפל על המצוק, אנחנו ניתן למצוק יותר סיכוי להתמודד איתו.

יעל רון בן משה: אוקיי.

דרור מורג: הבעיה שאנחנו גילינו כן בתוך החברה כשנכנסנו, שזה משהו שהוא גורף בכל החברות הממשלתיות, אגב, זה היעדר דירקטוריון ויו"ר דירקטוריון בחברות.

דרור מורג: זה משהו גורף שהממשלה הקודמת השאירה לפתחינו, ואנחנו ממש בשלבים מתקדמים של לסכם עם המועמדים גם ליו"ר הדירקטוריון וגם של כל הדירקטוריון שכרגע פועל בחסר.

דרור מורג: זה הדבר שלדעתי גם משמעותי לעבודה תקינה.

יעל רון בן משה: אני מאוד ממליצה במסגרת בניית הדירקטוריונים, אני לא יודעת אם בתפקיד של דירקטור רשמי או לא רשמי או כמשקיפים, לשלב, פעם אחת, ראשי ערים ומועצות, נציגי שלטון מקומי, לא מרכז השלטון המקומי.

דרור מורג: לצערי זה רק מתוך מאגר הדירקטורים.

יעל רון בן משה: אז כמשקיפים, כאורחי היושב-ראש ונציגי ציבור.

יעל רון בן משה: אני חושבת שכולם ירוויחו מזה.

דרור מורג: לא, נציגי ציבור זה כל מאגר הדירקטורים.

דרור מורג: יש נציגים ממשלתיים ויש נציגי ציבור מתוך מאגר הדירקטורים.

יעל רון בן משה: אני לא יודעת אם יש שם ארגונים סביבתיים ואחרים.

יעל רון בן משה: אני חושבת מהמקום שלי, כדאי מאוד לחשוב איך גם משלבים אותם, אבל הראשונים, נציגי שלטון מקומי, ראשי ערים ומועצות שקשורים לנושא, שרלוונטיים לנושא.

יעל רון בן משה: אני חושבת שאפשר בהחלט לתת להם מקום לפחות בחלק מהישיבות כמשקיפים.

יעל רון בן משה: כולנו נצא מורווחים מזה.

יורם הורביץ: אני רק אשלים את הדברים.

יורם הורביץ: כמו שאמרתי, עיקר הבעיה, אם כי צריך שיפורים לגבי האופן של הניהול של ההגנות הימיות אבל זה עובד.

יורם הורביץ: בגדול, את רואה תהליך שעובד.

יורם הורביץ: לעומת זאת, רואים כישלון, רואים חוסר ביצוע בהגנות היבשתיות וצריך לפצח את זה.

יורם הורביץ: היה תקציב של 60 מיליון שקל, מתוכו ביצעו רק 8 מיליון שקל וברור שזה לא עובד.

יעל רון בן משה: אני לא בטוחה, אגב, לגבי המספר הזה של ה-8 מיליון, כי אם בעמק חפר זה 4 ובאשקלון 5 - - -

יורם הורביץ: זה הנתונים שלי ולאילן יש.

יורם הורביץ: אנחנו דיברנו על זה.

יורם הורביץ: בכל אופן מה שאני רוצה להגיד, אחרי ששמענו את כל הגופים, אני אומר לך את עמדתי כוותיק במערכת.

יורם הורביץ: זה לא נכון להעביר את זה לאחריות של חברה ממשלתית.

יורם הורביץ: באמת מכל הנימוקים ששמעת פה מכולם, זה צריך להישאר בידיים של הרשויות המקומיות שמחזיקות בשטח, שמחזיקות בסמכויות, שהן בעלות יכולות ביצוע, שמוציאות את ההיתרים וכו', אבל יש בעיה וצריך לזהות.

יורם הורביץ: צריך לבנות להם את היכולות.

יורם הורביץ: צריך לעשות איזושהי פעולה כדי לשחרר את הפקק הזה.

יורם הורביץ: שם צריך להתמקד.

יורם הורביץ: להגיד לך בדיוק עד הסוף מה היא אותה פעולה?

יורם הורביץ: לא ברור אבל יש בעיה, א', בהבאת התקציב הקיים בין משרד הפנים לרשויות המקומיות.

יורם הורביץ: יש שם איזה חסם, תלונות הדדיות ביניהם, ויש גם את החסמים באופן כללי לפרויקטים תכנוניים ברשויות המקומיות, לא רק במצוקים, ושם צריך לתת את הפתרון היותר ספציפי.

יעל רון בן משה: יופי, תודה רבה על ההתייחסות.

יעל רון בן משה: ידידיה, עוד משהו להגיד?

ידידיה גרינוולד: רק באמת לגבי הביצוע.

ידידיה גרינוולד: יכול להיות שיש פער לפעמים בין מה שבוצע על ידי הרשויות המקומית לבין מה שמשרד הפנים הציג כתשלום שבוצע עבור זה, אבל עדיין מדובר בתת ביצוע.

יעל רון בן משה: ראשת המועצה האזורית, גלית שאול, עוד איתנו?

יעל רון בן משה: הייתה צריכה לרדת.

יעל רון בן משה: בקשה, נעמה.

נעמה שריד: ברגע שיש איזושהי בעיית תקציבים והרשות צריכה לממן את התוספות בעצמה, זה מוריד גם באיכות.

נעמה שריד: אני יודעת שיש תוכנית מתאר, אבל הרבה פעמים זה מוריד מאיכות הביצוע.

נעמה שריד: בעצם הפרויקטים היותר זולים והפשוטים שמחזיקים לפחות זמן, הם אלה שנבחרים.

נעמה שריד: מבחינה אקולוגית זה לוקה בחסר.

יעל רון בן משה: אוקיי, בסדר גמור, זאת אומרת שגם איך הרשות מתעדפת את הפרויקטים לביצוע.

יעל רון בן משה: ברשותכם, אם אין נוכחים נוספים שרוצים להתייחס, אני מסכמת את כלל הדברים שניתנו.

יעל רון בן משה: קודם כל תודה לכל מי שהגיע.

יעל רון בן משה: הנושא של הטיפול במצוקים החופיים גם ברכיב הימי וגם ברכיב היבשתי, אני חושבת שלפחות פה סביב השולחן ובזום יש הסכמה שמדובר בנושא לאומי.

יעל רון בן משה: כמו נושאים לאומיים אחרים אני חושבת שכדאי מאוד שכולנו, כל אחד בתפקידו ובמקום שהוא יושב, נחתור להכין איזושהי תוכנית חומש.

יעל רון בן משה: לגבות את זה בהחלטת ממשלה.

יעל רון בן משה: אני אפילו לא יודעת היום להגיד מי נכון שיוביל החלטת ממשלה כזו.

יעל רון בן משה: אתה רוצה להתייחס?

יורם הורביץ: אני חושב שמשרד ראש הממשלה.

יורם הורביץ: זו דעתי האישית.

יעל רון בן משה: מאוד יכול להיות שמשרד ראש הממשלה.

יעל רון בן משה: עשיתי קדימון אתמול בכנס של ראשי רשויות החוף, שאני מאוד ממליצה לשרת הפנים ללכת לבניין ליד, לחבר מפלגתה, יושב-ראש המפלגה שלה.

יעל רון בן משה: היא יודעת להזיז שם דברים ולהזכיר את החופים בכלל ואת עניין המצוק בפרט, ואני חושבת כמוך, אדוני, שצריך שם החלטת ממשלה בהובלת משרד ראש הממשלה.

יעל רון בן משה: שוב, אנחנו עוסקים פה בחיי אדם ואי אפשר להמעיט מחשיבות העניין.

יעל רון בן משה: תודה למשרד להגנת הסביבה, גם שהמנכ"לית הגיעה, גם שראש מטה השרה, על המענים המקצועיים, העניינים.

יעל רון בן משה: משרד הפנים, אני מודה, לא ברורה לי ההתייחסות לנושא הזה.

יעל רון בן משה: ד"ש חם לסיון להבי.

יעל רון בן משה: אני יכולה לצטט אותו אם אני אמצא את זה מדיונים קודמים בוועדת הפנים והגנת הסביבה, שעוד ניהלה את הדיונים יושבת-ראש הוועדה הקודמת-קודמת, חברת הכנסת מיקי חיימוביץ', אומר סיון להבי: "מגיע גל חזק אל חופי הים ואומרים לגל, תשמע, עד החוף יטפל בך מישהו, ומהחוף יטפל בך מישהו אחר".

יעל רון בן משה: חברים, זה אותו גל.

יעל רון בן משה: צריך לטפל בו ביחד באותה נשימה, באותו מקום, באותה חברה.

יעל רון בן משה: אנחנו חושבים שמי שצריך לטפל בסוגיה הזאת זה החברה לטיפול במצוקי הים התיכון.

יעל רון בן משה: בקיצור, זה כבר ההמלצות ליישום, אז ד"ש חם, נעמה, לסיון להבי.

יעל רון בן משה: המכתב שלי מאוגוסט, עוד לא קיבלתי מענה על ה-60 מיליון.

יעל רון בן משה: אני לא אסתפק באמירות שהרשויות לא מנצלות.

יעל רון בן משה: אני חושבת שזה, פעם אחת, לא מקצועי, ופעם שנייה, לא מכובד.

יעל רון בן משה: אני נפגשת עם הרבה מאוד ראשי ערים ומועצות.

יעל רון בן משה: אני חושבת שהם מבצעים, הם רוצים לבצע.

יעל רון בן משה: הם הראשונים בקו החזית אל מול האזרחים וגם בלקיחת האחריות, אז אני מבקשת פעם נוספת לקבל את הנתונים של משרד הפנים.

יעל רון בן משה: האמירה שהייתה כבר בדיונים קודמים וגם עכשיו נאמרה פה על ידי נציגת משרד הפנים, שאולי רשויות מקומיות יעשו שימוש בתקציבי פיתוח בנושא המצוקים החופיים, אז אמרתי פעמיים במהלך הדיון את עמדתי ואני אגיד פעם שלישית.

יעל רון בן משה: אני חושבת שזה הצעה לא טובה.

יעל רון בן משה: אני חושבת במידה מסוימת שזה חוצפה להציע את הדבר הזה.

יעל רון בן משה: תקציבי הפיתוח נועדו לפתח שירותים עבור תושבי העיר או הרשות המקומית ולא כדי להגן על נכסים שהם נכסים לאומיים.

יעל רון בן משה: אין סיבה שתושבי עמק חפר, 40,000 תושבי עמק חפר יפתחו שירותים עבור שניים או שלושה מיליון אזרחים שמגיעים לחופים בכל שנה, והמדינה צריכה לקחת על זה אחריות.

יעל רון בן משה: אגב, על פי חוק רשות מקומית לא יכולה להעביר הרי תקציב לביצוע לרשות אחרת.

יעל רון בן משה: כשזה נוגע לחופי הים, אז זו ההמלצה של משרד הפנים.

יעל רון בן משה: אני מציעה לא להציע את ההצעה הזו יותר.

יעל רון בן משה: אני מבקשת לקבל את הנתונים על הניצול של ה-60 מיליון שקלים, מי ניצל, מי לא ניצל ומי ביקש תוספות.

יעל רון בן משה: זה גם אמרנו בדיון הקודם באוגוסט, כי יש רשויות שביצעו וביקשו כבר לחלקים הנוספים ונענו בשלילה, וחשוב גם את זה לשים.

יעל רון בן משה: 225 מיליון שקלים שהוקצו על ידי רמ"י באמצעות האוצר, אני אשמח לראות איך אנחנו מקבלים את הפירוט של זה, מה הועבר, לאיזה מטרה, למי ומה אולי לא מומש עוד.

יעל רון בן משה: תקציב של 500 מיליון שקלים שהוקצו לנושא ב-2010, לא ברור לי אם זה תקציבים - - -

יורם הורביץ: כל הסכומים האלה, ה-500 ומה שרמ"י אמר, זה הכול אותם 360 מיליון שכולנו מדברים עליהם.

יורם הורביץ: זה לא סכומים אחרים.

יעל רון בן משה: בואו נראה מה זה ה-500 מיליון שקלים שהוקצו לנושא ב-2010, אם זה אותם 360, אותם 225, אז בואו כולנו נדבר על 360 ולא שתהיה לנו איזושהי אשליה שיש כאן מיליארד שקל, כי אין.

יורם הורביץ: זה ה-360 לימי ועוד ה-60 ליבשתי.

יורם הורביץ: זה התקציב הכולל שיש לפרויקט.

יעל רון בן משה: פחות מ-500 מיליון סך הכול.

יעל רון בן משה: מכתב מנכ"ל החברה מיוני למשרד הפנים בעניין עמק חפר, אני מבקשת שוב מנציגת משרד הפנים לבדוק את הנושא הזה.

יעל רון בן משה: נראה לי שזה מספיק חשוב כדי לענות למנכ"ל החברה.

יעל רון בן משה: אנחנו רושמים לפנינו שמשרד הגנת הסביבה אומר שבעצם כדאי להיערך לתקציב 2023–2024 עם 300 מיליון שקלים נוספים.

יורם הורביץ: 350 הייתי רוצה, כי זה מה שגם אני ואילן מסכימים עליו.

יעל רון בן משה: 12.5% עלינו בשעה דיון.

דרור מורג: אולי לבקש מהמנכ"ל שישלח לך את התוכנית של שלב ב'.

יעל רון בן משה: בהחלט.

יעל רון בן משה: מנכ"ל החברה, בבקשה אם אפשר לשלוח לוועדה את התוכנית, ואם יש שם גם את ההתייחסות לתקציב הנדרש להמשך, ל-2023–2024, אז מצוין, אז נקבל את הכול יחד.

יעל רון בן משה: מעבר לזה, אני חושבת שאין מספיק פעמים שנגיד כמה הנושא הזה הוא קריטי וחשוב וגבה חיי אדם וחלילה עוד עלול לגבות חיי אדם נוספים, אז בבקשה מכל מי שנוגע בדבר הזה, להתייחס אליו ביראת הקודש המתאימה ולהמשיך בפעולות הטובות שנעשות ולשפר איפה שצריך לשפר, ונקיים דיון מעקב, אני מעריכה, בתוך חודש וחצי-חודשיים, ככה שיש זמן לכם לעבוד, להמשיך לעבוד, להגביר קצב וגם ביניכם לראות איפה אפשר, אני אומרת את זה גם לאוצר, גם למשרד הפנים, גם למשרד להגנת הסביבה, גם עם הרשויות המקומיות, איך מקדמים את הנושא הזה כדי שבאמת חלילה לא יתרחש עלינו אסון.

יעל רון בן משה: תודה לכולם, הישיבה נעולה.