ועדת הכלכלה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 36, 2021-10-07 13:30

מיכאל ביטון: חברים אנחנו ממשיכים כחלק מישיבות ועדת הכלכלה בדיוני חוק ההסדרים, הפעם במשרד התחבורה פרק י' תחבורה מתוך הצ"ח התכנית הכלכלית תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2021-2022.

מיכאל ביטון: דיון בסעיף 58 תיקון חוק נתיבים מהירים.

מיכאל ביטון: התחלנו בהקראה של החוק לדעתי.

מיכאל ביטון: עוד לא עשינו הקראה?

איתי עצמון: לא.

איתי עצמון: היה דיון כללי.

איתי עצמון: רק הוצגה ההצעה.

מיכאל ביטון: אז אני מבין שיש נושא לפני שנתחיל בהקראה, שזה פרטיות וחסיון המידע.

מיכאל ביטון: שהוא אמור להיפתר בסיוע של תיקונים שמשרד המשפטים צריך לעשות או שיכולים לעגן את זה פה בחוק.

מיכאל ביטון: איך אתם מתכוונים להתגבר על הבעיה הזאת?

מיכאל ביטון: זה נקרא the sound of silence.

מיכאל ביטון: מכירים את השיר של סיימון וגרפונקל?

מיכאל ביטון: אבל פה זה מדאיג.

מיכאל ביטון: איך אתם מתכוונים להתגבר על בעיית חיסיון המידע האישי ופרטיות המידע בכניסה לחוק החדש הזה?

רבקה ליפשיץ: אני אגיד בהקשר הזה שני דברים.

רבקה ליפשיץ: קודם כל, לגבי סוגיות של הפרטיות, יש התייחסות כבר בחוק לעקרונות הכלליים בהקשר של הפרטיות וכרגע יש הסמכה להתקנת תקנות של שר המשפטים.

רבקה ליפשיץ: היה דיון עם היועץ המשפטי של הוועדה לגבי אפשרות אחרת לקביעה יותר מפורטת כבר בחוק כיום, נגיד שכרגע אין נוסח שהתחילו עליו עבודה ולכן אנחנו חושבים שזה גם מבחינת - - -

מיכאל ביטון: מה הבעיה לאמץ נוסחים מחוקים קיימים של שמירת מידע?

מיכאל ביטון: בסוף זה אותה בעיה כמו בהרבה מקומות.

רבקה ליפשיץ: נכון.

רבקה ליפשיץ: אז את העקרונות הכלליים, הם כבר קיימים כפי שאמרתי, בהצעה שמונחת בפניכם.

רבקה ליפשיץ: לגבי הפירוט שזה ברמה של תקנות שצריכות להיות יותר מותאמות להסדר הקיים ולעניין המורכבות הקיימת בו והייחודיות שבו, אנחנו חשבנו שנכון שזה יהיה בתקנות.

מיכאל ביטון: אז החוק ייכנס לתוקף רק כשיתוקנו התקנות האלה.

רבקה ליפשיץ: אנחנו כרגע בשיח גם פנים-ממשלתי וגם עם הייעוץ המשפטי של הוועדה כדי לקבוע - - -

מיכאל ביטון: שיח זה טוב, דו שיח זה גם טוב.

מיכאל ביטון: אבל את ממשרד המשפטים, את רוצה לאפשר חוק שנכנס לתוקף שלא עיגן את סוגיית זכויות המידע והפרט?

רבקה ליפשיץ: בוודאי שהכוונה שהתקנות יתוקנו לפני שההסדר ייכנס לתוקף.

מיכאל ביטון: אז רגע, אז יהיה פה חוק מנוסח של תחבורה והוא לא ייכנס לתוקף או ייכתב בו שעד שיתוקנו התקנות הוא ייכנס לתוקף?

רבקה ליפשיץ: אז הפרטים, כמו שאמרתי, הם בדיון משפטי גם פנים ממשלתי וגם מול היועץ המשפטי של הוועדה, ואני מציעה שאנחנו נחזור אליכם לגבי הפרטים המדוייקים.

מיכאל ביטון: עו"ד חווה ראובני, ממשרד התחבורה.

יובל רז: אדוני היו"ר, אפשר?

מיכאל ביטון: תציג את עצמך.

יובל רז: אני סגן החשב הכללי במשרד האוצר.

יובל רז: נמצאת איתנו יעל ענטר, מהלשכה המשפטית של משרד האוצר.

יעל ענתר: אני רק רוצה להוסיף שלגבי הפיתרון שהציע היועץ המשפטי של הוועדה לעניין הוספת ההוראות של הפרטיות בתוספת לחוק, אנחנו מאוד תומכים בזה, חושבים שזה פתרון טוב והיינו שמחים להתקדם בכיוון הזה ולאפשר כניסה לתוקף של החוק ובעצם המשך של הפרויקט.

מיכאל ביטון: אוקיי.

מיכאל ביטון: חווה ראובני.

חווה ראובני: אני רוצה להציע פה משהו שהוא ביניים של הדברים.

חווה ראובני: החוק כולל הרבה מאוד מרכיבים שאני חושבת שאין להם שום קשר לפרטיות ואין להם שום קשר למצלמות, הם קשורים לזכיינים ולחניונים ולסמכויות שנובעות מהם.

חווה ראובני: המצלמות זה דבר עתידי, ושגם הפתרון הטכנולוגי שלו הוא עדיין לא מוכר עד הסוף, ואם עושים תנאי כזה אפשר להתנות רק את הנושא של המצלמות עצמן.

חווה ראובני: ההתקנה, ההפעלה של מצלמות.

איתי עצמון: לכך הייתה הכוונה.

איתי עצמון: יכול להיות שלא הובנו נכון.

מיכאל ביטון: אבל הנתיב הזה בלי מצלמות לא שווה הרבה, לא?.

מיכאל ביטון: אבל בסדר, זה כמובן רק למרכיבי החוק שפוגעים בזכויות פרטיות המידע.

איתי עצמון: אפשר בכלל להפעיל את הנתיב במודל החדש גם ללא המצלמות?

חווה ראובני: לא.

איתי עצמון: אז לאיזה סעיפים הכוונה בתיקון המוצע הזה שאפשר בעצם להכניס אותם לתוקף מבלי שיש תקנות שעניינן הגנת הפרטיות?

חווה ראובני: למשל ההבחנה, האפשרות שיהיה בעל זיכיון נפרד לחניון חנה וסע, למשל סמכויות של רשות תמרור מקומית לרשות הממונה.

חווה ראובני: זה חלק - - -

מיכאל ביטון: אז מה אנחנו נגיד, שסעיפים X Y Z לא ייכנסו לתוקף ללא התקנות של פרטיות המידע וכולי?

מיכאל ביטון: זה מה שיהיה בחוק?

יובל רז: אבל התיקון העיקרי פה הוא במצלמות.

יובל רז: זאת אומרת ללא המצלמות למעשה אין את הפרויקט.

מיכאל ביטון: חברים אני תמיד מרגיש פתאום שמשרדי הממשלה מדברים ביניהם דרכנו.

מיכאל ביטון: אתם יכולים לקחת שתי קופסאות של אשל עם חוט ולדבר בוועדה בשקט.

יובל רז: לא.

יובל רז: בפרויקט הזה משרד התחבורה ומשרד האוצר חד הם.

מיכאל ביטון: בסדר, אבל תביאו פתרון עכשיו.

מיכאל ביטון: לא כל אחד מה הוא חושב.

מיכאל ביטון: כל משרד מה הוא חושב זה פחות מעניין אותי.

מיכאל ביטון: מה הפתרון המוסכם על כולכם והנוסח שאנחנו יכולים לחיות איתו, זה מה שאנחנו רוצים.

מיכאל ביטון: אז יש לכם אתגר פה.

יובל רז: נסגור את זה לישיבה שיש אחרי הצהריים, את העניין הספציפי.

מיכאל ביטון: יש לנו עוד ישיבה אחר הצהריים?

מיכאל ביטון: אנחנו רוצים לגמור היום את הדיון בחוק הזה ולעבור להצבעות.

יובל רז: היום בהפסקה שיש אחרי הישיבה.

מיכאל ביטון: אז הסעיף הזה פתוח, בואו נמשיך הקראות?

איתי עצמון: אני מציע שבאמת נתחיל להקריא - - -

מיכאל ביטון: קדימה.

איתי עצמון: אני אזכיר לפני הקראה שהנוסח שמונח על שולחן הוועדה כולל תיקונים שמסומנים ב"עקוב אחר שינויים" בעקבות שיחות שלנו עם נציגי הממשלה.

מיכאל ביטון: אוקיי.

יעל ענטר: תיקון חוק נתיבים בחוק נתיבים מהירים, התש"ס-2000 (בפרק זה - חוק נתיבים מהירים( מהירים

יעל ענטר: בהגדרה "בעל זיכיון", אחרי "נתיב מהיר" יבוא "או חניון חנה וסע"

רכב" יבוא: "דמי גבייה" - תשלום לפי חוק זה המתווסף לאגרה בעד נסיעת רכב בנתיב

רכב" יבוא: כאן יש הצעה חלופית להגדרת דמי גבייה.

איתי עצמון: הצעה שלכם.

יעל ענטר: כן.

יעל ענטר: אחרי הגדרת "רכב שיוך" יבוא "תשלום עבור רכב שאינו מנוי".

יעל ענטר: תשלום לפי חוק זה מתווסף לאגרה בעד נסיעת רכב בנתיב מהיר כאמור בסעיף 3(ה(.

יעל ענטר: ב.

יעל ענטר: בהגדרת חיוב אחרי "אגרה" יבוא "או דמי אגרה".

יעל ענטר: (ג) אחרי ההגדרה "חייב" יבוא: "חניון חנה וסע" – חניון רב-קיבולת שעיקר מטרתו היא לשמש את הנוסעים ברכב ציבורי בנתיב המהיר הקשור לאותו חניון;";

איתי עצמון: אני מציע שכאן תעצרי, תסבירי בבקשה, בין היתר תתייחסי להצעה החלופית שהצעתם להגדרת דמי גבייה.

לירן פנחס: אני מהחשב הכללי במשרד האוצר.

לירן פנחס: בחוק הזה אנחנו מוסיפים את המונח "חניון חנה וסע".

לירן פנחס: חוק נתיבים מהירים עד כה שתק, הייתה איזו שהיא לקונה במונח והוא לא הוגדר חניון חנה וסע, ואנחנו מתקנים את הלקונה הזאת ומתייחסים באופן ספציפי לחניון חנה וסע שהוא חלק אינטגרלי מהפרויקט.

לירן פנחס: לגבי המונח "דמי גבייה", הכוונה בפרויקט של הנתיבים המהירים שלנו היא לאפשר לכל מי שמנוי להיכנס ולנסוע בנתיב.

לירן פנחס: ולמי שאינו מנוי, יתווסף נוסף לתשלום האגרה, גם תשלום שהוא דמי גבייה שזה בעצם בעיקר העלות של הזכיין לאתר את בעל הרכב ועוד הוצאות נלוות שיש לדבר הזה.

לירן פנחס: זה מודל כמו מודל כביש 6 היום, והסכומים של דמי הגביה שיש היום, שקבועים בתקנות ביחס לכביש 6, מדובר על מספר שקלים, בין 2-4, תלוי בסוג החייב, וזו הייתה הכוונה שלנו.

לירן פנחס: המונח "דמי גבייה" באמת נלקח בדיוק כמו שיש היום בהסדר לגבי כביש 6.

איתי עצמון: ככה זה נראה בחוק?

לירן פנחס: כן.

לירן פנחס: בתקנות כן, ובחוק, דמי גבייה.

לירן פנחס: ולכן אנחנו הצענו בעצם גם כדי לשמור על הרמוניה חקיקתית ובגלל שמדובר באותו מודל הפעלה, להשאיר גם כאן את הנוסח הזה.

לירן פנחס: ההצעה החלופית שהועלתה הגיעה בעקבות הערות ששמענו בדיון הקודם וניסינו להציע איזו שהיא הצעה, אבל אנחנו כן חושבים שנכון להיצמד למונח שגם קבוע היום בדין ביחס לכביש 6.

מיכאל ביטון: מקובל עלינו?

איתי עצמון: השאלה איזה מונח מקובל על הוועדה.

איתי עצמון: אם דמי גבייה או תשלום עבור רכב שאינו מנוי.

איתי עצמון: להבנתי, העצה שלי לוועדה זה כן לשמור על המינוח הקיים היום בחקיקה דומה.

יובל רז: גם אנחנו חושבים שזה הנכון יותר.

מיכאל ביטון: אז קדימה.

מיכאל ביטון: אז דמי גבייה.

מיכאל ביטון: אפשר להמשיך.

לירן פנחס: אוקיי.

לירן פנחס: בסעיף אחר כך אנחנו באמת מוסיפים את המונח "דמי גבייה" גם להגדרה "חיוב" וכמו שאמרתי, אנחנו גם מגדירים בחוק את המונח של מה זה "חניון חנה וסע" שזה חניון רב קיבולת שעיקר מטרתו היא לשמש את הנוסעים ברכב ציבורי בנתיב המהיר הקשור לאותו חניון.

לירן פנחס: זה בעצם החניונים רבי ה התפוסה שאנחנו מקימים, שרלוונטיים לנתיב המהיר.

איתי עצמון: כלומר למעשה זיכיון יינתן להפעלה של הנתיב ושל החניון שבעצם נלווה להפעלה של אותו נתיב.

איתי עצמון: זה בעצם המודל החדש, שהוא קיים כבר היום, הוא פשוט לא מעוגן בחקיקה.

לירן פנחס: הוא קיים כבר היום, נכון, גם היום בכביש 1 יש חניון ונתיב מהיר.

לירן פנחס: בעל הזיכיון שם אחראי גם על הנתיב וגם על החניון.

לירן פנחס: כמו שאמרתי, הייתה איזו שהיא לקונה והחוק לא התייחס באופן ספציפי לגבי החניון אבל כן בעל הזיכיון מפעיל שם גם את הנתיב וגם את החניון, וגם כאן הוא יפעיל גם את הנתיב וגם את החניון, ופשוט אנחנו מתקנים איזו שהיא לקונה בחוק.

מיכאל ביטון: כל עוד אין הסתייגויות אנחנו ממשיכים.

איתי עצמון: כמובן הקראה והסבר, וככל שיהיו התייחסויות אנחנו נשמע אותן.

יעל ענטר: בסעיף 2א –

יעל ענטר: בסעיף קטן (ב), אחרי "נתיב מהיר" יבוא "וחניון חנה וסע";

איתי עצמון: הסבר בבקשה.

איתי עצמון: כפי שאמרתי, כל תיקון שאת מקריאה, נא להסביר כיוון שאם לא רואים את הנוסח המשולב גם קשה לוועדה להבין מה התיקון שאתם מציעים.

לירן פנחס: אני אסביר שכמו שהצעתי קודם, כל המטרה של התיקון שכרגע הוקרא הוא באמת להוסיף לתוך החוק את המונח "חנה וסע" כדי שיהיה ברור שבכל מקם שאנחנו מתייחסים גם לנתיב מהיר מדובר גם על חניון חנה וסע.

לירן פנחס: כאשר בסעיף א' אנחנו שומרים לעצמנו את הזכות, אם יהיה בעתיד מודל הפעלה שמפריד בין החניון לבין הנתיב, גם לאפשר שני זיכיונות שונים.

לירן פנחס: זה התיקון כרגע בסעיף א' שמוצע.

מיכאל ביטון: יש הערות לסעיף הספציפי של מישהו בזום?

מיכאל ביטון: לא.

מיכאל ביטון: בואו נתקדם.

יעל ענטר: בסעיף 2ב –

יעל ענטר: בפסקה (1), אחרי "הנתיב המהיר" יבוא "חניוני חנה וסע";

לירן פנחס: כאמור אותו הסבר מקודם, הכוונה כאן להוסיף את המונח "חניון חנה וסע" לכל מקום רלוונטי, כדי שזה יהיה ברור שמדובר גם בחניון וגם בנתיב.

יעל ענטר: בסעיף 2ג –

יעל ענטר: בפסקה (1), בסופה יבוא "אלא אם כן לעניין הפעלת נתיב מהיר המנוי

יעל ענטר: [נוסח חדש], סמכות זו לרשות ממונה;

3 יבוא: "(4) סמכויות להצבה, לתפעול ולתחזוקה של מצלמות לצורך זיהוי רכב

3 יבוא: שתועדו במצלמות האמורות למטרה האמורה;";

לירן פנחס: לגבי סעיף א' ההסבר הוא אותו הסבר כמו קודם, להוסיף את המונח "חניון חנה וסע", לגבי סעיף ב', כיום בקבוע בחוק מי שמקבל, רשות התמרור מקומית בנתיב המהיר הקיים היא הזכיין.

לירן פנחס: במקרה של פרויקט הנתיבים המהירים בגוש דן, בכביש 2 ובכביש 20 אין הפרדה פיזית כמו שיש בנתיב המהיר הקיים, יהיו עמודונים, ובגלל שזה תא שטח אחד ויש בו המון כניסות לנתיב מנתיבי איילון, נכון שתהיה רשות תמרור אחת ובמקרה הזה אנחנו מעוניינים שזו תהיה הרשות הממונה, מי שזו תהיה היא נתיבי איילון, מי שיש לה היום סמכות רשות תמרור מקומית בנתיבי איילון ולכן אנחנו משנים את החוק כך שהמפקח על התעבורה יוכל במקום שהסמכות תהיה אצל בעל הזיכיון, להעניק את הסמכות הזאת לרשות הממונה.

איתי עצמון: או.

איתי עצמון: קיי.

איתי עצמון: ולגבי פסקה 4?

לירן פנחס: לגבי פסקה 4, כאן אנחנו מוסיפים סמכות להציב, לתפעל ולתחזק מצלמות לצורך זיהוי רכב וספירת נוסעים בנתיב המהיר.

לירן פנחס: מודל ההפעלה של הנתיב המהיר החדש יהיה כזה שחייבים יזוהו באמצעות מצלמות לספירת נוסעים שיוצבו לצד הדרך ומעליו, וכדי שהזכיין יוכל להציב את המצלמות האלה ולספור נוסעים ובאמצעות זה להעניק פטור או לא להעניק פטור, תלוי ברכבי הרב-תפוסה שנוסעים בנתיב, אנחנו צריכים סמכות ברורה בחוק, וזה הסעיף שמעניק את הסמכות הזאת.

איתי עצמון: והסמכות הזו כמובן תתופעל בכפוף לאותן תקנות שהזכיר היו"ר בפתח הדיון, תקנות של שר המשפטים לעניין השמירה על הפרטיות.

2ג יבוא: שימוש במידע 2ג1.

2ג יבוא: (1( לא ייעשה שימוש במידע המתקבל לפי חוק זה, אלא ואופן שמירתו לצורך זיהוי רכב וספירת הנוסעים ברכב כאמור, למטרת חיובו בתשלום אגרה וחיובים אחרים לפי חוק זה.

2ג יבוא: (2( צילום שתועד לצורך ספירת נוסעים ברכב לא יהיה ניתן לצפייה ולא יישמר, אלא באופן שלא יביא לזיהוי הנוסעים ברכב המצולם או עוברי דרך אחרים; (3( מיתקנים ומכשירים שישמשו לצורך הפעלת שאר סמכויות בעל הזיכיון לפי חוק זה, יוצבו ויפעלו באופן שלא יביא, ככל הניתן, לזיהוי נוסעים ברכב או עוברי דרך אחרים; על 4 ביקשו שאני אדלג, ממשרד המשפטים.

2ג יבוא: אני ממשיכה ל-5

2ג יבוא: שימוש לא מורשה במידע, שיבושו, חשיפתו או העתקתו בלא רשות כדין;

2ג יבוא: והפקת הצילומים והחיובים, לפי חוק זה, ייעשה באופן שמפחית את הפגיעה בפרטיות ואת סיכוני אבטחת המידע.

איתי עצמון: את רוצה להקריא גם את הסעיף הבא ולהסביר אותם יחד?

יעל ענטר: סודיות 2ג2.

יעל ענטר: אדם שהגיע אליו מידע לפי חוק זה, לרבות צילום והמידע שהופק ממנו, ישמור אותו בסוד ולא יגלה אותו לאחר אלא לפי הוראות חוק זה, או על פי צו בית משפט בקשר להליך משפטי.

לירן פנחס: המטרה של הסעיף הזה היא להסדיר באמת את השימוש במידע ואופן השמירה, כדי שלא ייפגעו זכויות הפרטיות של אנשים שמשתמשים בנתיב.

לירן פנחס: זה הסדרים שדומים להסדרים שקבועים היום בפקודת התעבורה והם נעשו בתיאום ולפי הנחיות של משרד המשפטים, ובאמת המטרה שלהם שלא תיפגע הזכות לפרטיות, כשמוצבות המצלמות לספירת נוסעים.

לירן פנחס: כך גם באופן דומה סעיף הסודיות נועד כדי לא לפגוע בפרטיות המשתמשים בנתיב.

יעל ענטר: מסירת מידע 2ג3 מידע שהתקבל או שנוצר לפי חוק זה לא יועבר אלא לגורמים ממאגר המידע האלה והכול במידה הנדרשת למטרות המפורטות להלן:

יעל ענטר: למשרד התחבורה והבטיחות בדרכים ולרשות הממונה - לצורך פיקוח על קיום הוראות חוק זה;

יעל ענטר: סעיף 4ח ולצורך קיום הדיון בערר;

יעל ענטר: חוק זה, בהתאם למדיניות שתקבע הרשות הממונה, ובאופן שמזער ככל הניתן ובשים לב לחלופות טכנולוגיות אפשריות, את הסיכון לפגיעה בפרטיותו של החייב; לא תותר גישה למידע אלא למי שקיבל הרשאת גישה כאמור.

לירן פנחס: גם הסעיף הזה, המטרה שלו היא באמת לשמור על הפרטיות ולהסדיר את אותם גורמים שיכולים לקבל את המידע ממאגר המידע של בעל הזיכיון, כאשר בסעיף 1 זה כמובן לבעל הרכב שעשה שימוש בנתיב, וביחס לצילום, אם הוא ביקש זאת, למשרד התחבורה ולרשות הממונה, לצורך פיקוח שלהם לפי הוראות החוק, לוועדת הערר ולעורר במסגרת הליך ערר לפי החוק.

לירן פנחס: יש סעיף שמאפשר לבעל הזיכיון להעניק הרשאות גישה לגורמים רלוונטיים שמתפעלים מטעמו את הפרויקט, בהתאם למדיניות שתקבע הרשות הממונה וכל זה בכפוף לכך שזה יפחית את סיכון לפגיעה בפרטיות ובהתאם כמובן להוראות התקנות שייקבעו בהמשך.

לירן פנחס: זו המטרה של הסעיף.

איתי עצמון: מי הם אותם גורמים רלוונטיים?

לירן פנחס: לבעל הזיכיון, הוא חברה בעצם שהוקמה במטרה להפעיל את הפרויקט והוא זה שזכה במכרז.

לירן פנחס: מטעמו יש קבלנים שמתפעלים את הפרויקט, קבלן התפעול, יש גם קבלן הקמה אבל הוא לא רלוונטי לנושא הזה, ויש עוד קבלנים שהם בפועל מי שמבצעים את הפרויקט.

לירן פנחס: כדי שקבלן התפעול, באמת זה ששולח את החיובים יוכל לשלוח את החיובים, אז הוא גם צריך הרשאת גישה למאגר שבעל הזיכיון בעצם, הוא בבעלותו.

איתי עצמון: המדיניות אגב של הרשות הממונה, מתפרסמת איפה שהוא?

לירן פנחס: היא כרגע עוד לא מפורסמת, אין מניעה שהיא תתפרסם בעתיד באתר של הרשות הממונה.

איתי עצמון: כלומר היא עוד לא נקבעה מן הסתם, אבל אנחנו נצטרך לדעתי לקבוע שהיא תפורסם.

מיכאל ביטון: או.

מיכאל ביטון: קיי.

מיכאל ביטון: בסדר.

מיכאל ביטון: תפורסם.

איתי עצמון: באתר של הרשות הממונה?

מיכאל ביטון: כן.

מיכאל ביטון: קדימה.

יעל ענטר: יידוע הציבור 2ג4.

יעל ענטר: (1( בעל הזיכיון יידע את הציבור על הצבת המצלמות, ומנגנון בירור הפעלתן, אופן שמירת הצילומים והאפשרות לפנות לבעל תלונות הזיכיון בתלונה, כאמור בס"ק ב'.

יעל ענטר: (2( בעל הזיכיון יקים מנגנון לבירור תלונות בכל הנוגע לפעילותו, ובייחוד בכל הנוגע להוראות סעיף 2ג1, אשר יפעל בהתאם להוראות שתקבע הרשות הממונה, וזאת בלי לגרוע מהאמור בסעיף 4ח.

לירן פנחס: המטרה של הסעיף הזה היא בעצם לחייב את בעל הזיכיון ליידע את הציבור על ההצבה של מצלמות, איך נשמר המידע, וכן על האפשרות לפנות אליו בתלונה, יש לו חובה בחוק להקים מנגנון לבירור תלונות אם פונים אליו אזרחים בתלונות בנוגע לשימוש במצלמות, וזה לא גורע מהסמכות של ועדת הערר לפעול לפי הסמכויות שיש לה בחוק.

יעל ענטר: פיקוח ובקרה 2ג5.

יעל ענטר: משרד התחבורה והבטיחות בדרכים יבצע פיקוח ובקרה על אופן קיום הוראות סעיף 2ג1, בידי בעל הזיכיון ובכלל זה יקבל דיווחים מהרשות הממונה בהתאם לבקשתו.

יעל ענטר: אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מסמכויות הרשות הממונה.

לירן פנחס: זה סעיף שנוסף במקרה הזה בגלל הרגישות שיש במצלמות ספירת נוסעים ויש חובת פיקוח בחוק גם על משרד התחבורה, ביחס לאופן היישום של הוראות סעיף 2ג1 בידי בעל הזיכיון.

איתי עצמון: איך משרד התחבורה יפעיל את אותו פיקוח?

חווה ראובני: אנחנו רואים את זה כתפקיד שהוא מן פיקוח על.

חווה ראובני: תפקיד הפיקוח על בעל הזיכיון לפי החוק הוא התפקיד של הרשות הממונה, לפי סעיף ז2דג, וכל הפרטים של הזיכיון ושל החוק, זה הסמכות שלהם ויש להם את הכלים.

חווה ראובני: יחד עם זאת לאור הרגישות, אנחנו רואים בזה, קיבלנו על עצמנו איזה שהוא פיקוח-על, אז אנחנו חושבים על מנגנונים כגון - - - תקופתיים, היה ויהיו אלינו פניות ציבור, נברר אותן, אבל שוב, אנחנו כאן מדברים על מקרו, מעוף הציפור, כאשר הפיקוח היום-יומי המלא והמפורט הוא של הרשות הממונה לפי החוק.

איתי עצמון: ומה בעצם הסנקציות שניתן להשית על בעל הזיכיון במידה והוא לא מקיים את ההוראות האלה, בפרט, כנראה שגם אתם חשבתם שההוראות האלה הן חיוניות מאוד כי אתם מפעילים בעצם פיקוח כפול, גם של הרשות הממונה וגם של משרד התחבורה.

לירן פנחס: אז קודם כל אני אגיד שיש סנקציות בחוקים אחרים כמו חוק הגנת הפרטיות שראה לנכון להפעיל התנהגויות מסוימות, כמו לדוגמה הפרה של חובת הסודיות, ושם כן קבועה סנקציה עונשית.

לירן פנחס: במקרה שלנו כל החוק הזה גם מדבר על הסכם זיכיון, במסגרת הסכם הזיכיון יש סנקציות חוזיות על בעל הזיכיון במקרה והוא לא מקיים את הוראות החוק והוראות ההסכם, ואנחנו חושבים שזה מספיק כדי לחייב אותו לעמוד.

איתי עצמון: אפשר לשמוע גם את עמדת משרד המשפטים בעניין?

איתי עצמון: בפרט לגבי היחס להוראות חוק הגנת הפרטיות.

אסתר פלדמן: ככלל, ההחלטה האם נדרשות סנקציות פליליות הן לפי הצורך המקצועי שמוצג בפנינו.

איתי עצמון: לא דיברתי על סנקציות פליליות.

איתי עצמון: שאלתי על סנקציות.

אסתר פלדמן: סנקציות פליליות או עיצומים כספיים.

איתי עצמון: יש כלים מינהליים ויש כלים פליליים.

איתי עצמון: כלים מינהליים כוללים בין היתר אכיפה מינהלית בדמות עיצומים כספיים, יש סמכויות גם של ביטול רישיון או זיכיון ויש כמובן את האכיפה הפלילית.

איתי עצמון: יש סט שלם של כלים.

איילת פלדמן: כן.

איילת פלדמן: אז בעצם העמדה המקצועית שעליה אנחנו מסתמכים היא העמדה שהציג משרד האוצר, שאין צורך באמצעים האלה, ובהקשר של באמת ההגנה על הפרטיות, מבדיקה שעשינו לקראת הדיון, יש כלים בחוק הגנת הפרטיות שמכסים את ההוראות העיקריות בהקשר שלנו, למשל להוראת הסודיות או ההוראה לפיה המידע לא יימסר למטרה אחרת מזו שהוא נמסר לשמה, וזה אכיף במסגרת חוק הגנת הפרטיות.

איתי עצמון: כלומר את ההוראות האלה אפשר לאכוף באותם כלי אכיפה של הוראות חוק הגנת הפרטיות?

איילת פלדמן: כן.

איילת פלדמן: את ההוראות שיש להן מקבילה בחוק הגנת הפרטיות.

איתי עצמון: יש הוראות שאין להן מקבילה?

איילת פלדמן: אנחנו באמצע הבדיקה, רבקה, אולי יש לך משהו להוסיף?

רבקה ליפשיץ: כן.

רבקה ליפשיץ: אני אצטרף בהקשר הזה.

רבקה ליפשיץ: ההוראות העיקריות שהן בעצם הפגיעה בפרטיות, הפרת חוק חובת הסודיות והשימוש במידע שלא למטרה שלשמה נמסר, זה כבר כיום עבירה פלילית לפי חוק הגנת הפרטיות שדינה מאסר חמש שנים, וגם עוולה אזרחית, זה לפי חוק הגנת הפרטיות.

רבקה ליפשיץ: בקשר ליתר ההוראות היותר תפעוליות, העניין של האופן שבו המצלמה מצלמת כך שלא מביא לידי זיהוי הנוסעים, זה אנחנו עוד בשיח פנים-ממשלתי בהקשר הזה, אבל אנחנו כשנכתב הנוסח של החוק, לא חשבנו שיש צורך לקבוע סנקציות בהקשרים האלה.

רבקה ליפשיץ: אני לא בטוחה שזה גם אכיף בהקשרים הפליליים.

רבקה ליפשיץ: אם הוועדה עומדת על זה, נוכל להמשיך את השיח.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

מיכאל ביטון: הקצב מתקדם.

מיכאל ביטון: יש סוגיה רגישה שאתה רוצה?

איתי עצמון: קביעה של תקנות הגנת הפרטיות, אתה רוצה שנדלג על זה?

מיכאל ביטון: כן.

מיכאל ביטון: אין תשובה.

מיכאל ביטון: אם אתם מסוגלים לנסח - - -

איתי עצמון: לא, הם אמרו שהם יחזרו - - -

מיכאל ביטון: אם אתם יכולים להיוועץ חמש דקות בחוץ ולהביא נוסח, ניתן לכם.

מיכאל ביטון: חבל על הזמן.

מיכאל ביטון: יש לנו זמן, הנושא הזה קיבל הרבה שעות היום.

מיכאל ביטון: תעשו הפסקה עכשיו של חצי שעה ותביאו את הנושא.

מיכאל ביטון: (הפסקה(

מיכאל ביטון: אנחנו ממשיכים את הדיון בסוגיית התחבורה, מהמקום שהפסקנו בו.

מיכאל ביטון: אנחנו בהקראה.

מיכאל ביטון: עד שנציגי משרד המשפטים ייכנסו נמשיך בהקראה של דברים אחרים.

איתי עצמון: אני מציע בינתיים לא את סעיף ההסמכה אלא 2ג7.

יעל ענטר: תחולת סעיפים 2ג7.

יעל ענטר: הוראות סעיפים 2ג(4(, 2ג1 עד 2ג6 יחולו על בעל זיכיון בנתיב מהיר המנוי בתוספת.

לירן פנחס: ההסבר פה בעצם שאנחנו באמת מתקנים את החוק כך שיתאים למודל ההפעלה של הנתיב המהיר החדש, ואנחנו בעצם צריכים את הסמכות להצבת מצלמות לספירת נוסעים ואת כל המגבלות מכוחו, בעצם רק לזכיין של הנתיב המהיר הקיים.

לירן פנחס: לכן כאן תחולת סעיפים שמדברת רק על הנתיב המהיר הקיים, כי החוק הזה כולל גם בעל הזיכיון בנתיב המהיר הקיים בכביש 1.

יעל ענטר: סמכות בחניון 2ג8.

יעל ענטר: הסמכויות הנתונות לפי חוק זה לבעל זיכיון לעניין נתיב מהיר, חנה וסע יהיו נתונות, בשינויים המחויבים, לבעל הזיכיון גם לעניין חניון חנה וסע;";

לירן פנחס: אז כמו שאמרתי, הייתה כאן לקונה בחוק ולא הייתה התייחסות לחניון חנה וסע ולכן אנחנו מסבירים שהסמכויות שיש לבעל הזיכיון בנתיב המהיר יהיו נתונות לו גם בחניון חנה וסע.

יעל ענטר: (6) בסעיף 2דג(1) אחרי המילים "נתיב מהיר" יבוא "וחניון חנה וסע".

לירן פנחס: התיקון הזה, כמו התיקונים הקודמים בהקשר הזה, נועדו באמת להוסיף את המונח "חניון חנה וסע" למקום הנכון שקשור גם לנתיב המהיר.

איתי עצמון: אבל מה ההקשר פה?

איתי עצמון: את זה הבנו, אבל מה התיקון?

לירן פנחס: בהקשר כאן זה הסעיף 2ד שמדבר על הסמכויות לרשות הממונה והמטרה בעצם להבהיר שסמכויות הרשות הממונה כוללות פיקוח על בעל הזיכיון שפועל בנתיב המהיר ופועל גם בחניון חנה וסע כך שיהיה ברור שלרשות הממונה סמכויות פיקוח גם על החניון.

מיכאל ביטון: בסדר גמור.

יעל ענטר: (7) בסעיף 3ב(ב) - (א) הסיפה החלה במילים "על נהיגה" תסומן "(1)"; (ב) אחרי פסקה (1) יבוא: "(2) לגבי הנתיב המהיר, המנוי בתוספת

איתי עצמון: הסבר בבקשה.

לירן פנחס: האמת שזה קשור ביחד.

יעל ענטר: (8) בסעיף 3ד(ג):

יעל ענטר: (א) אחרי סעיף ב יבוא: ב(1) על אף האמור בסעיפים קטנים א' ו-ב' לעניין נסיעה בנתיב המהיר במנוי בתוספת החייב בתשלום האגרה לפי הוראות חוק זה, ומי שהיה בעל הרכב הרשום ברישיון הרכב במועד הנסיעה בכביש האגרה.

לירן פנחס: אלה שני תיקונים שנועדו באמת להסדיר את מודל ההפעלה של הנתיב המהיר החדש.

לירן פנחס: בניגוד למודל ההפעלה של הנתיב המהיר הקיים, כמו שצוין בנתיבים המהירים החדשים הכוונה היא לאפשר לכל מי שרוצה להיכנס לנתיב המהיר, וכולל מישהו שאין לו מנוי, ובהמשך אנחנו נסביר גם על דמי הגבייה, ולכן יש צורך בתיקון שנועד בעצם לאפשר שלמרות מה שכתוב היום בחוק שבעצם תופס את הפרויקט של הנתיב המהיר בכביש 1, בנתיבים המהירים החדשים כל מי שירצה יוכל לנסוע, גם אם אין לו מנוי והוא יצטרך לשלם פשוט, מי שאין מנוי, גם דמי גביה.

יעל ענטר: (9) אחרי סעיף 3ד יבוא – "דמי גבייה חייב שאינו מנוי"

איתי עצמון: אני חושב שזה רק דמי גביה, כי הוועדה בעצם ביטלה את ההערה לגבי, את ההצעה שלכם המקורית לגבי המונח.

יעל ענטר: נכון.

יעל ענטר: "דמי גבייה 3ה.

יעל ענטר: (א) לעניין נסיעה בנתיב המהיר המנוי בתוספת נוסף על חובת תשלום האגרה כאמור בסעיף 3(ד)ב(1), לא היה בעל הרכב מנוי בעת הנסיעה בנתיב מהיר, יהיה בעל הרכב במועד הנסיעה חייב גם בתשלום דמי גבייה שייקבעו לפי (ב).

יעל ענטר: לקבוע את סכומי דמי הגבייה.

יעל ענטר: ";

לירן פנחס: כמו שהצגנו גם בתחילת הדיון מקודם ועכשיו, התוספת הזאת בעצם נועדה לאפשר לעניין הנתיבים החדשים גם לאנשים שאינם מנויים להיכנס, ומי שאינו מנוי יצטרך לשלם תוספת של דמי גבייה שכאמור נועדה בעיקרה לאתר את רכבו וכולי.

איתי עצמון: יש לכם היום איזה שהוא מושג לגבי הסכום?

לירן פנחס: כן, בגדול מה שקבוע היום ביחס למודל ההפעלה של כביש 6 וכביש 6 צפון מדובר על בין 2-4 שקלים, זה סכום שקבוע בתקנות, וגם כאן במקרה הזה זה סכום שייקבע בתקנות באישור הוועדה.

יעל ענטר: (10) בסעיף 4 המילה "חריגים" תימחק, אחרי "לנתיב המהיר" יבוא "או לחניון חנה וסע" ובסופו יבוא "או לשם מניעת הפרה בחניון חנה וסע".

לירן פנחס: המטרה בעצם של הסעיף הזה היא לאפשר לשרת התחבורה בהמשך לקבוע בתקנות מדרג של כניסה לנתיב, כי כאשר המילה "חריגים" מופיעה, זה מגביל את הסמכות שלה לקבוע, ובגלל שכל המטרה של הפרויקט הזה היא קודם כל לתת העדפה לרכבים לתחבורה ציבורית ואחר כך לרכבי רב תפוסה וכולי, אז אנחנו רוצים לאפשר לשרה לקבוע שלדוגמה בשעות מסוימות כשיש גודש בכבישים אז רק רכבי רבי-תפוסה ותחבורה ציבורית ורכבים פטורים, ומוניות לצורך העניין, יוכלו להשתמש בנתיב כדי לאפשר באמת נסיעה מהירה, וכדי לאפשר זאת, אנחנו צריכים למחוק את המילה "חריגים" מסעיף 4.

יעל ענטר: (11) אחרי סעיף 4א יבוא: "בקשה במסלול 4א1.

יעל ענטר: (א) בעל זיכיון מהיר המנוי בתוספת יגיש בקשה מקוצר לגביית חיוב ודמי גבייה לפי סעיף 3ה, שלא שולמו במועד, במסלול המקוצר לפי פרק א'1 לחוק ההוצאה לפועל, התשכ"ז-1967, בשינויים אלה:

יעל ענטר: לא יחולו;

יעל ענטר: לביצוע חיוב ודמי גבייה לא תסתיים אלא אם כן גובה

יעל ענטר: חדשים.

לירן פנחס: במקרה הזה, מתוך רצון להקל על חייבים בהוצאה לפועל וכדי למנוע תפיחת חובות, אנחנו מחייבים בעל זיכיון בנתיב המהיר המנוי בתוספת, שזה בעצם הנתיבים המהירים החדשים, להגיש בקשה במסלול המקוצר, לפי חוק הוצאה לפועל.

איתי עצמון: ומה המשמעות של ההוראות שהפניתם כאן, שלא יחולו?

לירן פנחס: אני אשמח אם משרד המשפטים יוכל להרחיב על זה.

איילת פלדמן: האמת היא שאני מודה שאני לא הרפרנטית בנושא הזה ואין לי פה תשובה, אבל אני יכולה לברר ולחזור עם הדבר הזה.

איילת פלדמן: אני יכולה לבקש שיעלו לדיון מההוצאה לפועל, שיסבירו את זה.

איילת פלדמן: אני מתנצלת.

מיכאל ביטון: בסדר.

מיכאל ביטון: נחכה להם.

איתי עצמון: או שנתקדם.

מיכאל ביטון: מתקדמים, ויעלו, ויעבירו כשיעלו.

יעל ענטר: (12) בסעיף 4ה(א) – (א) בסעיף קטן (א), המילה "חריגים" – תימחק; (ב) אחרי סעיף קטן (ב) יבוא: "(ג) הסמכויות לפי סעיף קטן (א) יהיו נתונות לפקח גם לעניין חניון חנה וסע, בשינויים המחויבים.

יעל ענטר: ";

לירן פנחס: כאן בסעיפים האלה, לגבי המילה "חריגים" בדומה להסבר שאמרנו מקודם לגבי סעיף 4, אז גם כאן כדי להתאים את הסעיף כי סעיף 4ה מפנה לסעיף 4, נמחקה המילה "חריגים" בהתאם לאותו הסבר שנתנו מקודם, ולגבי הסמכויות, כאמור תיקנו בחוק את הלקונה והתייחסנו באופן ספציפי לחניון חנה וסע ולכן היה צריך גם לתקן את הסמכויות שיש לפקח בנתיב מהיר ולהעניק אותן גם בחניון חנה וסע, כדי שלאותו פקח יהיה ברור שהוא יכול לתת ולפנות רכב אם הוא מפריע לתנועה גם בחניון.

איתי עצמון: מה זה מפריע לתנועה, לצורך העניין?

לירן פנחס: לצורך העניין, אם רכב נעמד בשביל הכניסה לחניון ומונע מרכבים אחרים להיכנס כי הוא חנה בצורה שלא מאפשרת לרכבים אחרים להיכנס או להחנות, אז תהיה לפקח סמכות לפנות את אותו רכב.

איתי עצמון: ופקח זה פקח מטעם בעל הזיכיון.

לירן פנחס: כן.

לירן פנחס: לפי החוק.

איתי עצמון: והאם האטה משמעותית של נסיעה רלוונטית גם לחניון?

איתי עצמון: כי בעצם בסעיף 4ה כנוסחו היום כתוב "והכל כדי למנוע הפרעה לנסיעה בנתיב המהיר או האטה משמעותית של נסיעה כאמור" ואתם מציעים להחיל את ההוראות האלה גם לגבי חניון חנה וסע.

לירן פנחס: כן.

לירן פנחס: כי יכול להיות שרכב נתקע לצורך העניין, ולא חנה, ויכול להיות שהוא כרגע מדבר בטלפון או עושה משהו ומאט באופן משמעותי את הכניסה של רכבים לנתיב, אז גם מהסיבה הזאת, לא רק שהוא עצר שם ונעלם, אלא גם מהסיבה הזאת שהוא פשוט עומד עם הרכב וגורם להאטה בתנועה ובאופן הכניסה לחניון, אנחנו רוצים להשאיר גם את ההסבר הזה.

מיכאל ביטון: הגיוני.

יעל ענטר: (13) בסעיף 4ט(ב), אחרי פסקה (3)יבוא: "(4) מספר הנוסעים ברכב כפי שנקלט ברשומה האלקטרונית.

יעל ענטר: ";

לירן פנחס: בסעיף של הרשומה האלקטרונית כדי שגם צילומים שנתפסו בעצם במצלמות ספירת נוסעים יהיו ראיה קבילה בבית משפט, היינו צריכים לתקן את הסעיף הזה ולהתייחס באופן ספציפי לגבי מספר הנוסעים ברכב.

אביגיל כספי: פה העלינו שאלה לגבי היחס בין העניין של הראיות הקבילות, כלומר איך אנחנו מתייחסים לצילום של המצלמות.

אביגיל כספי: בעצם אנחנו אומרים שמתייחסים כראייה קבילה למספר הנוסעים ברכב כפי שהם נקלטו במצלמות, כאשר אחר כך הצילומים של המצלמות לוקחים אותם לטשטוש, כאילו בעצם סומכים פה על המצלמה והצילומים עצמם נשמרים בצורה שיכול להיות שהחייב לא יוכל להוכיח 'היו איתי כך אנשים' ו'היו איתי כך אנשים', כלומר אנחנו אומרים בעצם שזו ראיה קבילה לפי איך שזה, בעקבות המצלמה נספר, הופקה הרשומה האלקטרונית.

אביגיל כספי: כלומר הצילום תורגם למספר.

אביגיל כספי: זה מה שאנחנו אומרים, שאותו מספר שהופק בעקבות הצילום יהיה קביל כראיה.

אביגיל כספי: יש לנו הוראות אחרות שמתייחסות לשמירה של הצילומים ולצילומים עצמם, כאילו מה היחס בין שתי ההוראות האלה.

לירן פנחס: אני יכולה להסביר בקצרה ואני אבקש גם ממשרד המשפטים להרחיב, כי זו גם הייתה העמדה שלהם.

לירן פנחס: אני רק אגיד שלפי עמדתם התקנות שאמורות להיקבע כאן ולהסדיר את הנושאים של הכללים והפיקוח, באמת כמו שציינת, הם לעניין דיני הראיות, והתקנות שאמורות להיקבע לעניין אופן השמירה של הצילומים מהמצלמות, זה הוראות מהותיות ומשרד המשפטים יוכל להרחיב.

איילת פלדמן: אני עוד מביאה אנשים בשביל השאלה הקודמת, אז - - -

חווה ראובני: אני יכולה לתת בכותרות לעזור בעניין חוק ההוצאה לפועל.

חווה ראובני: הוראות דומות זה גם בחוק על אכיפת - - -דמי נסיעה.

חווה ראובני: ההצעה פה היא שהגביה של החוק הזה תהיה במסלול הקצר בהוצאה לפועל אבל עם שינויים מסוימים מההסדר הרגיל בחוק ההוצאה לפועל.

חווה ראובני: בחוק ההוצאה לפועל המסלול המקוצר לא יכול לחול על חייב מוגבל באמצעים למי שנמצא בצו עיכוב רגיל, ההגבלה הזאת לא תחול, גם לגבי - - - אם המסלול המקוצר יחול, לא תחול הזכות של הזוכה לבקש לעבור למסלול הרגיל.

חווה ראובני: יחד עם זאת לא יחולו ההגבלות הסטטוטוריות שקבועות שם על שכ"ט של הזוכה אלא יהיה המסלול הרגיל.

חווה ראובני: הרעיון כאן, אני נותנת נורא בכותרות, הוצאה לפועל זו לא המומחיות שלי, אבל הרעיון הוא לאפשר מקסימום גביה של החובות האלה שאם הם לא משולמים במסלול המקוצר בהוצאה לפועל, שהוא מסלול יעיל מהיר וזול.

חווה ראובני: כי כאשר ההוצאה לפועל העליות הגבוהות אלה העלויות שמועמסות על החייבים והרעיון הוא שלא להעמיס עוד עלויות על החייבים.

איתי עצמון: איך בעצם נגבים היום חובות כאלה?

חווה ראובני: היום זה במסלול הרגיל בהוצאה לפועל.

חווה ראובני: אין את ההפניה למסלול המקוצר.

איילת פלדמן: אני מקווה שבדקות הקרובות יוכלו לעלות מרשות האכיפה והגביה, שיוכלו להסביר יותר.

איתי עצמון: ולגבי השאלה שלנו לעניין הרשומות האלקטרוניות כראיות קבילות?

איילת פלדמן: אתם יכולים לחזור על השאלה בבקשה?

אביגיל כספי: בעצם מה היחס בין זה שהרשומה האלקטרונית היא ראיה קבילה לבין ההוראות שיש לגבי שמירת התמונות.

איתי עצמון: אנחנו מבינים שיש כאן שתי תכליות שונות, אבל בסוף זה אותן מצלמות יהיו בנתיבים, שיופעלו במודל החדש.

רבקה ליפשיץ: ודאי שההוראות של הגנת הפרטיות צריכות להיות בהלימה עם דיני הראיות וכך שהצילום יהווה ראיה, אבל כמו שאמרת, זה פשוט מטריות שונות, ההסמכה בהקשר הזה בקביעת ההוראות שעניינן ראייתיות לבין ההוראות של הפרטיות שמן הסתם צריכות שוב לבוא בהתאמה אחת עם השנייה.

איתי עצמון: אבל איפה זה כתוב?

איתי עצמון: כלומר מה שבעצם אנחנו שואלים, אם הופקו באמת רשומות מאותן מצלמות וזה לא נעשה בדיוק בהתאם לפרמטרים למשל שייקבעו בתקנות או בתוספת, לא משנה, לעניין הגנת הפרטיות, איפה הקישור בין ההוראות שגם הוצע לקבוע אותן בעניין הגנת הפרטיות ובין הסעיף הזה?

איתי עצמון: והאם יש לדעתכם צורך בקישור כזה?

רבקה ליפשיץ: להבנתנו אין צורך בקישור כזה במובן הזה שהתקנות של הגנת הפרטיות נכתבות, הן נכתבות מתוך ראיה גם של דיני הראיות, כך שהצילום צריך להיות ברמה כזאת שהוא מהווה ראיה, אבל זה פשוט הוראות שונות.

יעל ענטר: (14) אחרי סעיף 4ט יבוא: "שינוי התוספת 4י.

יעל ענטר: השר רשאי לשנות את התוספת בצו.

יעל ענטר: "; (15) אחרי סעיף 7 יבוא: תוספת סעיפים (2ג, 3ב(ב)(2), 3ד(ג)(2), 3ה, 4א1(א)) נתיב מהיר שנקבע לפי סעיף 2 החל מיום ו' בשבט התשע"ח (22 בינואר 2018).

לירן פנחס: הסעיפים האלה רלוונטיים רק לנתיבים המהירים החדשים ולא לפרויקט הקיים בכביש 1 ולכן עשינו את ההבחנה באמצעות התוספת והסעיפים שמנויים פה הם הסעיפים הרלוונטיים לפרויקט בנתיבים המהירים החדשים.

איתי עצמון: תוכלי להסביר בעצם מאיפה הגיע התאריך של 22 בינואר 2018?

לירן פנחס: כן.

לירן פנחס: זה המועד שבו נכנסו לתוקף התקנות שהתקין שר התחבורה ומכריז בעצם על השטח הזה כנתיבים מהירים חדשים.

איתי עצמון: אבל בעצם אלה הנתיבים המהירים שיופעלו במודל החדש?

לירן פנחס: נכון.

איתי עצמון: יש איזה שהוא צפי כרגע להוספה של עוד נתיבים או שכרגע זה רק הנתיבים שהצגתם בדיון המקדים?

לירן פנחס: כן.

לירן פנחס: יש כרגע תכנון להוסיף נתיב מהיר חדש בכביש 5 וגם חניוני חנה וסע בכביש 5.

מיכאל ביטון: יש הערות בזום ספציפיות לסעיפים שהוקראו?

מיכאל ביטון: כרגע לא.

מיכאל ביטון: בואו נמשיך.

איתי עצמון: למעשה השלמנו את ה- - -

מיכאל ביטון: נשאר לנו המידע.

איתי עצמון: נשארו בעצם שתי סוגיות שנוגעות לעניין הגנת הפרטיות ואבטחת מידע, סוגיה אחת זה לגבי פרק הזמן המינימלי שמותר לשמור את המידע, והסעיף המסמיך שעניינו הוראות עניין שמירה על הפרטיות.

מיכאל ביטון: אז לא הגעתם לנוסח מוסכם?

מיכאל ביטון: מה הבעיה שזה יהיה כתוספת לחוק הזה ונגמור סיפור?

רבקה ליפשיץ: המשמעות בהקשר הזה, כרגע אין נוסח של תקנות.

רבקה ליפשיץ: עוד לא התחילה העבודה על הנוסח של התקנות למעשה, והמשמעות היא שדווקא מתוך רצון להגן על הפרטיות ייצא שכרנו בהפסדנו ואנחנו בעצם עלולים לקבוע הוראות שהן לא מספיק מגנות על הפרטיות, ולכן אנחנו חושבים שצריך זמן של עבודה מקצועית כדי לעבוד על התקנות.

מיכאל ביטון: אני אגיד לכם משהו.

מיכאל ביטון: לפעמים הממשלה דנה באיזה חוק שבע שנים ורוצה אותו בכנסת תוך שבוע.

מיכאל ביטון: זה פחות או יותר מה שאתם עושים לנו בכל חוק ההסדרים.

מיכאל ביטון: ואז אנחנו מתאמצים לעבוד אית

מיכאל ביטון: כם תוך שבוע ואז אנחנו לא מקבלים תשובות, ועכשיו אתם מסבירים לנו שדרוש זמן מקצועי.

מיכאל ביטון: ומצלמה מראש זה עניין של מידע אישי.

מיכאל ביטון: אז מביאים חוק לא מבושל ואנחנו צריכים להתעכב בחוק ההסדרים, מקצים לכם שעות רבות כדי לגמור, ועוד פעם אנחנו מתעכבים.

מיכאל ביטון: אז אני שוב פעם שואל לאור מה שהערתי עכשיו, איזה מאמץ משרד המשפטים או גמישות, יכול להציג פה שנכניס את זה כתוספת בחוק ואחרי זה תתקנו את התקנות?

מיכאל ביטון: החוק ייכנס לתוקף כשיהיו תקנות.

איתי עצמון: את התוספת אפשר יהיה כמובן לתקן בצו שיקבע שר המשפטים באישור הוועדה, אבל בעצם הרעיון הוא שכל ההסדר, הוועדה בעצם רואה עכשיו לנגד עיניה עכשיו את כל ההסדר השלם של הפעלת המצלמות עם ההוראות הכלליות והפרטניות שעניינן הגנת הפרטיות ואבטחת המידע, הוועדה תדון בהן ותאשר אותן, ככל שיהיה צורך בהשלמות או תיקונים, כמובן שאפשר יהיה לתקן את התוספת.

רבקה ליפשיץ: להתנייה של הכניסה לתוקף של הסמכויות בהתקנה של התקנות, לזה אנחנו לא מתנגדים, אבל לעניין של התוספת, שוב אני אומרת, כרגע אין נוסח שאפשר להציע אותו כתוספת לחוק.

מיכאל ביטון: ומחר יהיה לכם נוסח?

מיכאל ביטון: מחרתיים?

לירן פנחס: אנחנו במשרד האוצר כן מוכנים לעשות את המאמץ בתקופה הקרובה ולהעמיד נוסח בשיתוף עם - - -

מיכאל ביטון: אבל אתם תלויים במשרד המשפטים.

לירן פנחס: נכון.

לירן פנחס: לכן אמרתי.

לירן פנחס: אנחנו מוכנים לעשות את המאמץ כדי כן לנסות להביא נוסח מוסכם- - -

מיכאל ביטון: אבל אנחנו רוצים לבוא כבר להצבעה, ישיבת הצבעה לחוק הזה.

מיכאל ביטון: כבר הגענו לסוף.

מיכאל ביטון: מה אתם מציעים לנו, שנוכל לדעת שהתקדמנו היום?

מיכאל ביטון: בשתי הסוגיות שהיועץ המשפטי הציג?

רבקה ליפשיץ: כמו שאמרתי, לגבי הסוגייה של התקנות, קודם כל המודל של ההוראות האלה הוא מודל שיותר מתאים לתקנות וזה מה שקיים בחקיקות אחרות מקבילות, זה מבחינת צורת חקיקה, האם מתאים שזה ייקבע בתוספת, אנחנו חושבים שזה מתאים שזה ייקבע בתקנת, כך זה קבוע בפקודת התעבורה, כך זה ייקבע בהסדר מקביל בחוק ההסדרים בהקשר של - - -

מיכאל ביטון: מה זה מתאים?

מיכאל ביטון: מה זה, אופנה?

מיכאל ביטון: מה זה, כאילו התאמה לביגוד?

מיכאל ביטון: זה מתאים או לא מתאים?

מיכאל ביטון: זה חוקי או לא חוקי.

מיכאל ביטון: אפשר או לא אפשר.

מיכאל ביטון: אנחנו עכשיו פה תקועים אז מבקשים מכם - - -

איתי עצמון: יש - - - הוראות בתוספת.

איתי עצמון: בוודאי שאפשר לעשות.

איתי עצמון: אין מניעה לעשות.

רבקה ליפשיץ: זה מבחינה מהותית.

רבקה ליפשיץ: אבל כמו שאמרתי, דווקא כיוון שהפרטיות חשובה לכולנו, נכון מקצועית - - -

מיכאל ביטון: טוב, זה הסברת את הבעיה.

מיכאל ביטון: מה הפתרון?

איילת פלדמן: כבודו, אם אני יכולה להציע, יש לנו עוד דיון ב-17:30, אני רוצה להזכיר באשר לסוגיה השנייה שהזכיר היועץ המשפטי, הנושא של שמירת הרשומות, שדילגנו על הסעיף הזה בהקראה, פשוט דיברנו עם הייעוץ המשפטי וסיכמנו שנדלג, זה איזה שהוא שיח שאנחנו רוצים להשלים גם מול הייעוץ המשפטי.

איתי עצמון: אנחנו העברנו אליכם לפני כשבוע לדעתי הערות מפורטות בכתב, כולל כל השאלות האלה וערכנו איתכם שיח ודיון מפורט לגבי כל אחת מהסוגיות, וזה הנוסח שהצעתם לגבי פרק הזמן.

איתי עצמון: אז אין לנו בעיה לבחון אותו, אבל השיח איתנו להבנתי הושלם.

איתי עצמון: כלומר, הבדיקה היא שלכם.

איילת פלדמן: או.

איילת פלדמן: קיי.

איילת פלדמן: אז אנחנו מבקשים גם את הנקודה הזאת עוד לבדוק, ומאחר שממילא הנקודה הזו עוד נותרת פתוחה לבדיקה, אנחנו מבקשים שגם הסוגייה של התוספת תישאר - - -

איתי עצמון: אני רוצה להתייחס לגבי מה שאמרה נציגת משרד המשפטים לעניין התוספת.

איתי עצמון: יש כאן שתי שאלות בעצם.

איתי עצמון: יש שאלה משפטית ושאלה פרקטית.

איתי עצמון: השאלה המשפטית היא האם אפשר לקבוע את ההוראות הפרטניות האלה בתוספת או בתקנות, אפשר לפעול לפי שני המודלים להבנתי, עשינו את זה בלא מעט חוקים.

איתי עצמון: אני יכול להזכיר את הפרמטרים של הפחתת סכום עיצום כספי שנקבעים בתקנות ובחוקים חדשים יותר בתוספת, כדי באמת להציג בפני הוועדה את כלל ההסדר, כלומר את ההסדר של האכיפה המינהלית עם הפרמטרים של הפחתה, ברפורמה ביבוא עכשיו שאנחנו דנים בה בימים אלה באינטנסיביות, אנחנו ממתינים לתוספת לחוק התקנים שבה אמורה להיקבע רשימה ארוכה של תקנים שכמובן זה דבר שיכול להתאים, אגב, הרבה יותר מתאים לחקיקת משנה, אבל הממשלה בחרה להביא את כלל ההסדר בפני הוועדה כדי שייכנס לתוקף כעת.

איתי עצמון: אז את אותו מודל אפשר בהחלט לעשות כאן ובעיני הוא גם נכון יותר.

איתי עצמון: נכון שהוועדה, כשהיא מאשרת כאלו הוראות שיש בהן פוטנציאל לפגיעה בפרטיות, ראוי שהיא תדע כבר עכשיו מה הן ההגנות שיינתנו על המידע הזה.

איתי עצמון: זה בעיני נכון מהותית גם.

איתי עצמון: השאלה הפרקטית אם אפשר או אי אפשר בטווח הימים הזה להביא את התוספת, כפי שאמר היו"ר, אתם השארתם לכנסת לא הרבה יותר מדי זמן לדון ברפורמות מאוד מאוד מורכבות.

איתי עצמון: אז אני חושב שאת האתגר הזה אתם יכולים לקחת על עצמכם, כממשלה.

מיכאל ביטון: מממשלה סינרגטית, שכולם יחד, בהפרייה הדדית ואחד עוזר לשני בבעיות שלו.

מיכאל ביטון: אז מה סוכם, שאין חמשוש היום?

איילת פלדמן: אני מציעה שאולי אנחנו נבדוק את הדברים פנים-ממשלתית ונחזור עם תשובה לוועדה בשבוע הבא?

מיכאל ביטון: בשבוע הבא זה לא טוב.

מיכאל ביטון: יש לנו דיון ב-17:30?

מיכאל ביטון: אנחנו יכולים לקבוע כבר מועד הצבעות ושעד אז הם ינסחו את זה?

איתי עצמון: צריך לדון בזה.

איתי עצמון: אפשר לעשות את זה בזמן סמוך אבל צריך לדון בפרמטרים האלה.

מיכאל ביטון: אז לא נגיע היום לפרמטרים?

איילת פלדמן: בינתיים מאשרים פה בזום את הכניסה של עו"ד ענת ליברמן מרשות האכיפה והגבייה שתוכל אולי - - -

מיכאל ביטון: היא המשיח של האירוע?

איילת פלדמן: רק לגבי השאלה על המסלול המהיר.

מיכאל ביטון: ענת ליברמן בבקשה.

ענת ליברמן: שלום.

ענת ליברמן: אז באמת החובות האלה ייגבו במסלול המקוצר כאשר יש כמה החרגות שהן לא יחולו כאן, כי בדרך כלל במסלול מקוצר, הסעיפים שלא יחולו הם בעצם 20ב(ב), 20ב(ג), שהם בעצם אומרים שכאשר יש לחייב חובות מעל 100,000 שקלים וכאשר חייב יש לו צו של איחוד תיקים, אז בעצם אי אפשר בדרך כלל לפתוח את התיק במסלול מקוצר, אבל במקרה שלנו גם אם לחייבים יש חובות מעל 100,000 שקלים וגם אם יש איחוד תיקים, עדיין התיק ייפתח במסלול מקוצר.

ענת ליברמן: כמו כן בדרך כלל במסלול מקוצר, אם תוך כדי ההליך, הליך שנפתח במסלול מקוצר ותוך כדי ההליך החייב הפך להיות מוגבל באמצעים, או שניתן נגדו צו לאיחוד תיקים, בדרך כלל התיק עובר למסלול רגיל ובמקרה שלנו גם אם החייב ניתן לו צו לאיחוד תיקים, התיק יישאר במסלול המקוצר ולא יעבור למסלול רגיל.

ענת ליברמן: הסעיף הנוסף שלא חל הוא 20ו(א)3, שאומר שבדרך כלל במסלול מקוצר, מאחר והמסלול המקוצר הוא מסלול בחירה, כלומר לזוכה ניתנת הזכות לנהל את התיק במסלול מקוצר אבל הוא יכול גם שלא לנהל את התיק במסלול מקוצר, במקרה שלנו אנחנו קבענו שמסלול מקוצר הוא מסלול חובה ולכן סעיף 20ו(א)3, שקובע שהזוכה ביקש להעביר את התיק למסלול רגיל, התיק ייצא ממסלול מקוצר ויעבור למסלול רגיל, לא חל במקרה שלנו, הזוכה לא רשאי להעביר את התיק למסלול רגיל, התיק יישאר במסלול מקוצר.

ענת ליברמן: הסעיף הנוסף שלא חל הוא 20ח(ב), סעיף שמאפשר לזוכים במסלול מקוצר, במסלול מקוצר הזוכים לא זכאים לקבל שכר טרחת עו"ד ולכן בעצם המסלול הזה מאוד מיטיב עם החייבים כי בעצם שכר טרחת עו"ד שהזוכה זכאי לו לא מגולגל לחוב, אבל בדרך כלל במסלול מקוצר הזוכה זכאי לקבל שכר טרחה עבור 20 הבקשות הראשונות שהוא מגיש בשנה.

ענת ליברמן: במקרה שלנו, בנתיבים המהירים, למרות שהחובות מתנהלים במסלול המקוצר, הזוכה לא זכאי לשכר טרחה בכלל, גם לא על 20 הבקשות הראשונות.

ענת ליברמן: ושוב, יש פה הטבה לחייבים כי שכר הטרחה לא מגולגל אליהם.

ענת ליברמן: דבר נוסף שלא חל הוא שבדרך כלל במסלול מקוצר אחרי תשעה חודשים, אם לא הצליחו לגבות את החוב, החוב עובר למסלול רגיל.

ענת ליברמן: במקרה שלנו החוב לא יעבור למסלול רגיל גם אם חלפו תשעה חודשים, אבל מתי כן הוא יעבור למסלול רגיל?

ענת ליברמן: אם החוב עלה על 5,000 שקלים.

ענת ליברמן: אם החוב עלה על 5,000 שקלים כבר יותר קשה לגבות אותו במסלול המקוצר בהליכים הפשוטים יחסית שיש במסלול המקוצר, עיקולי צד ג', עיקולי משכורת, עיקולי רכב, ולכן מעבירים את התיק למסלול רגיל, ששם יש הליכים נוספים שלא קיימים במסלול המקוצר ויש יותר אופציות לגבות את התיק.

ענת ליברמן: אלה הסעיפים שבעצם לא חלים למרות שהתיק מתנהל במסלול מקוצר.

מיכאל ביטון: תודה על ההבהרות.

מיכאל ביטון: אז בעצם מה שנשאר פתוח זה התקנות.

איתי עצמון: גם התקנות, ויש עוד נושא אחד שאני חושב שאפשר כן לפתור אותו, ובאותו עניין, סעיף 2ג1 שעניינו שימוש במידע ואופן שמירתו, אנחנו שאלנו לעניין פרק הזמן המינימלי של שמירת המידע, אם אפשר לקבוע אותו כבר עכשיו בחקיקה הראשית, והבנו שישעם זה מורכבות.

איתי עצמון: אז מבחינתנו אין בעיה לחזור לנוסח המקורי שהכל ייקבע בתקנות או בתוספת לחוק, אבל לא בסעיף הזה.

איתי עצמון: אתם רוצים להקריא את הסעיף בנוסח המקורי?

יעל ענטר: כן.

יעל ענטר: אז בעצם אנחנו מורידים את ה- - -

איתי עצמון: תקראי את כל הסעיף כי לא הקראת אותו.

יעל ענטר: הנוסח המקורי לפי - - -

איתי עצמון: אני אקרא.

איתי עצמון: זה סעיף (ד).

איתי עצמון: "המידע יישמר במאגר מידע נפרד למשך פרק הזמן המזערי הדרוש שייקבע בתקנות לפי סעיף 2ג6" שזה אותו סעיף מסמיך של תקנות שאמור להתקין שר המשפטים "ובתום התקופה יימחק המידע.

איתי עצמון: מאגר המידע שיכלול את הצילומים ואת החיובים המופקים מהם לא יחובר לכל מאגר מידע אחר אלא במידה הנדרשת ליישום הוראות חוק זה, ובכפוף להוראות לפיו לרבות לעניין שמירת המידע והשימוש בו".

איתי עצמון: אנחנו שאלנו אתכם לעניין החיבור למאגרי מידע אחרים, באילו סיטואציות זה יקרה ואיך באמת מבטיחים שאותם פרמטרים של הגנה על הפרטיות ואבטחת מידע יישמרו אם המידע בעצם עובר למאגרים אחרים.

מיכאל ביטון: The sound of silence.

מיכאל ביטון: אין בעיה.

מיכאל ביטון: תהנו מהשקט.

איתי עצמון: יש מישהו שמוכן להתייחס לשאלה?

רבקה ליפשיץ: לגבי חיבור למאגרי מידע אחרים?

איתי עצמון: כן.

רבקה ליפשיץ: האמירה פה בעצם, הכוונה היא על מנת להגן על הפרטיות, כך שלא ייעשה שימוש במידע הזה בהצלבה עם מאגר מידע אחר, ההוראה קובעת שלא ניתן לקחת את המידע הזה, בעצם אנחנו מדברים פה על נתוני מיקום של רכבים, לא ניתן להשוות את המידע הזה, להצליב אותו עם מאגרי מידע אחרים אלא לפי מה שיוכלל בהוראות החוק, כשהכוונה בעצם זה הצלבה עם המאגר של בעלי הרכבים, כדי לשלוח את בקשת התשלום.

לירן פנחס: וגם בהקשר למה שאמרת בסוף המשפט, לוודא שגם במאגר, כשהייתה הצלבה, לא יישמר מעבר לפרק הזמן שכבר נקבע לגבי המאגר הראשון, כתוב והוספנו בהמשך לדיונים איתך, "ובכפוף להוראות לפיו לרבות לעניין שמירת המידע והשימוש בו" כלומר שגם לגבי העברת מידע, יחולו עליו הוראות לגבי פרק הזמן המינימלי שהמידע יישמר כשהוא מועבר.

מיכאל ביטון: אז את זה פתרנו.

מיכאל ביטון: אז אני שוב פעם אומר לכם, ועדת כלכלה קיבלה את המשימות הכי קשות בחוק ההסדרים ואת החוקים הכי גדולים והכי מורכבים.

מיכאל ביטון: וזו פעם שניה שאנחנו מסיימים הקראה ולא מקבלים לא מהאוצר ולא מהמשרד המקצועי את כל מה שאנחנו צריכים, ואנחנו מבזבזים שעות יקרות שהוקצו לעבודה, וכל דקה שלנו מדודה עד לתקציב.

מיכאל ביטון: אנחנו החלטנו שהחוק הזה לא יקבל תוקף אם לא נקבל את התקנות ונאשר אותן בשבוע הבא.

מיכאל ביטון: אז תצאו לעבודה מואצת ותביאו לנו תקנות שנוכל לצרף ולסיים את החוק הזה בשבוע הבא.

איתי עצמון: אם אני מבין נכון את כוונת היו"ר, בעצם אם אין לנו כרגע, אם לא תובא התוספת, הוועדה תקבע שהסעיפים שנוגעים להפעלת המצלמות ייכנסו לתוקף בתוך X חודשים, מועד שאנחנו נקבע, ובלבד שעד אותו מועד יותקנו התקנות לפי סעיף 2ג6, אם לא הותקנו התקנות עד אותו מועד, ידחה שר התחבורה בצו באישור הוועדה את הכניסה לתוקף עד מועד אחר שנקבע, כמובן בכפוף לכך שיובאו התקנות.

איתי עצמון: זה בעצם המודל שאנחנו יכולים להציע כחלופה להכללת ההוראות האלה בתוספת.

מיכאל ביטון: אנחנו מבקשים, ומן ההגיון שתעשו מאמץ עליון בתוך הממשלה ותביאו את כל מה שצריך כדי לסיים את החוק הזה.

מיכאל ביטון: למעשה אין לנו מה לדון היום, וזה באמת אבדן שעות.

מיכאל ביטון: אז תנצלו אפילו את השעות האלה כדי להתקדם.

מיכאל ביטון: בשבוע הבא אתם תציגו לנו את ההתקדמות ואנחנו נציג לכם את לוחות הזמנים של הוועדה.

מיכאל ביטון: אנחנו רוצים להגיע להצבעות על החוק הזה בשבוע הבא, אם תסיימו את העבודה.

מיכאל ביטון: בין אם זה עם התוספת או שלא נכניס את החלק הזה לתוקף.

מיכאל ביטון: שבת שלום, תודה רבה לכולם.