ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 24, פרוטוקול מספר 70, 2021-10-07 14:33

גלעד קריב: שלום לכולם, צהרים טובים, ברוכות וברוכים הבאים כל המתכנסים חבר הכנסת אוסאמה סעדי נמצא אתנו, תודה לצוות הוועדה ולצוות הלשכה המשפטית.

גלעד קריב: מטעם משרדי הממשלה נמצאים אתנו כאן, חברתנו אילנה גנס, ראש מטה בריאות שרותי בריאות הציבור משרד הבריאות ועורכת הדין עדי עמיתי עוזרת ראשית יעוץ משפטי בתחום הקורונה, משרד המשפטים מיוצג באמצעות הזום, ד"ר אולגה פרישמן שמלווה את הטיפול בנושא, ישנם עוד משרדי ממשלה שנמצאים אתנו, כמובן גם משרד לבטחון פנים, רשות האכיפה, נמצא אתנו גם צבי דביר שיקבל זכות דיבור בהמשך.

גלעד קריב: טוב, אנחנו באים היום לדון ולאשר את תקנות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש הוראת שעה, הגבלת פעילות של מקום ציבורי או עסקי, תשפ"ב, 2021, אני מזכיר שבראשית השבוע אנחנו דנו בתקנות האלה ובתיאום עם הממשלה הארכנו את התוקף שלהם בשלושה ימים בלבד, הדיון התקיים ביום שני, בצענו את זה לאחר שביום ראשון נכנסה מדיניות ממשלתית חדשה בנוגע להגדרות שלרלבנטיות לנושא התו הירוק, קיבלנו עדכון מהמדינה לגבי דחיית הכניסה לתוקף והאכיפה, אני מבין שנשמע היום על עוד איזה שהיא דחייה מסוימת, או הכנסה לתוקף ונבין במה דברים אמורים וגם הארכנו את התקנות בשלושה ימים בלבד מכיוון הממשלה בקשה להכניס הקלות בתו הירוק בנושא המוזיאונים והספריות ולא הספיקה להטמיע את זה בתוך התקנות ועל פי דרישת הוועדה בקשת הוועדה, הגענו גם לסיכום לגבי פטור לאטרקציות באזורים פתוחים, לשמחתי במהל שלושת הימים האלה אני מניח שבעבודה ובתיאום בין משרד הבריאות לבין לשכת ראש הממשלה, לבין ראש הממשלה הוחלט לאור נתוני התחלואה להרחיב את ההקלות בצורה יותר משמעותית, העניין הזה מתכתב היטב בעיני עם דברים שעלו כאן בוועדה, בכל השבועות האחרונים אם לא יותר מאשר מספר שבועות, אני מזכיר שהוועדה עמדה על כך שתבוצע אבחנה בין פעילות באזורים פתוחים לבין פעילות בתוך מבנים סגורים והסיבה התעכבנו בהטמעת העניין הייתה באמת היפוך מגמת התחלואה והקשב הרב שלנו כוועדה לעמדות כמובן גם של הממשלה באופן כללי אבל של הדרג המקצועי של משרד הבריאות.

גלעד קריב: אנחנו נפתח את הדיון בעצם בהצגה של השינויים, ההצגה תהיה כמובן על ידי משרד הבריאות, אלא אם היועמ"שית רוצה להתייחס לפני.

גלעד קריב: נבקש להתייחס לכלל ההיבטים, גם העניין של ההקלות בתו הירוק וגם כל סוגיית התחולה והאכיפה, אני כבר מראש אומר שלושה דברים, האחד הוא הבוקר אני מבין התקים דיון בוועדת העבודה והרווחה של הכנסת, הדיון הזה בעצם חזר לדיון שאנחנו קיימנו כאן ביום שני והוא שאלת העיגון הנורמטיבי של ההגדרות אני חושב גם בדיון כאן נענו בין ההבנה שההגדרות המדויקות א.

גלעד קריב: הן בתחום הן בתחום האחריות של גורמי המקצוע - משרד הבריאות; ו-ב.

גלעד קריב: הן ארוכות מאוד, או מדובר לא בהגדרות צרות, מצד שני עמדנו גם על כך שאופן העיגון הנורמטיבי של העניין הזה בתקנות לא מספק, אנחנו בצר לנו מכיוון שרצינו לתת תוקף למדיניות ממשלה שכבר נכנסה במוצאי שבת בחצות, קיבלנו הצעת פשרה מסוימת כי דרך רגב הצעת הפשרה הזאת כבר לא רלבנטית כרגע, כי הורדתם את אותו עוגן של מדיניות הממשלה מיום 3 באוקטובר ולכן הדיון שיתקיים היום בוועדת עבודה ורווחה הוא מאוד רלבנטי, אני מתואם עם יושבת ראש הוועדה, חברת מפלגתי חברת הכנסת אפרת רייטו, אני מבין שהסיכום היה שהנושא ייבחן לקראת המהלך הבא של תיקון הצו, אולי של התקנת התקנות ואנחנו נבוא בדין ודברים.

אוסאמה סעדי: הייתי נוכח בדיון הזה ובאמת כמעט כל חברי הוועדה היו תמימי דעים שההגדרות צריכות להיות ברורות, חד משמעיות גם מובנות, אמרתי שם אם שלושה משפטנים שהיו עם יושבת ראש הוועדה ואני ועורך דין בן גביר לא מצליחים להבין את ההגדרות האלה, אז זה אומר את הכול ובאמת כבוד היושבת ראש, חברתי אפרת אמרה שאנחנו כאילו נאשר את זה, כי זה כבר נכנס לתוקף, אבל היא בקשה חד משמעית ואני חושב שזה מתכתב עם מה שאמרנו כאן בוועדה.

גלעד קריב: כן כן בוודאי, זה מהלך משותף, אני חייב בהקשר הזה רק לומר לנציגי משרד משפטים ונציגת הייעוץ המשפטי שאם דעתה של הוועדה ודעת בייחוד הלשכה המשפטית של הוועדה הייתה נשמעת לכל סוגיית התו הירוק, היה מקור הסמכה יותר מפורט בחוק הראשי, לא היינו בדיון הזה.

גלעד קריב: אם המחוקק היה אומר, הסמכות הזו אלף הסמכות לתו ירוק היא לא משתמעת אלא היא ברורה ושתיים ההגדרות, הסמכות לקבוע את ההגדרות נתונות בידי מנכ"ל משרד הבריאות שיפרסם אותם, לא היינו בכל הדיון הזה, לצערי הממשלה בצורה לא מובנת לי, לא טרחה בחודשים האחרונים להציע תיקון בהקשר הזה לחוק סמכויות מיוחדות, הראנו כבר שכשרוצים לתקן את החוק הזה, אנחנו יודעים לעשות אותו במהירות בצל הקורונה, עשינו את זה עם עניין הפיקוח הטכנולוגי, אנחנו עשינו את זה במהלך של שתי יממות, הממשלה היא זו שלקחה שבועות להסדיר את העניין, אבל אני חושב שמה שאנחנו רואים במורכבות ההסדרתית עכשיו הוא בדיוק תוצאה ישירה של הסדרה לא בדרך המלך, בחקיקה הראשית.

גלעד קריב: מה היה בעבר יש לנו אחריות מסוימת, מה יהיה בעתיד ברור לי, חוק הקורונה החדש שנחוקק כאן, בדיונים שלנו בהצעת חוק ממשלתית, הדיונים כאן יקבעו מקור הסמכה של המחוקק הראשי להרבה מאוד פרקטיקות שכרגע בעיני לא תלויות על בלימה, אבל לא נטועות היטב בקרקע הנורמטיבית.

גלעד קריב: זאת הערה ראשונה.

גלעד קריב: דבר שני שחשוב לי לומר, אני אמליץ לחברי הועדה הפעם הזו בניגוד למנהגינו בסבבים הקודמים, לאשר את התקנות לפרק זמן משמעותי לא של ימים אחדים, אני חושב שנעשה פה מהלך משמעותי מצד הממשלה, גם באימוץ עמדתה של הועדה וגם בכלל בהקלות משמעותיות, אנחנו ערים לעבודה המאומצת כדי להסדיר את התפר בין המדיניות הקודמת למדיניות החדשה, אני חושב שקיבלנו סקירה מאוד משמעותית מראש שרותי בריאות הציבור בישיבה הקודמת על הצדקות ועל נתונים מחקריים, אני כבר אומר מראש ההמלצה שלי תהיה הפעם לא לעשות את זה לשיעורים, זה מחייב את המדינה בתקופה הזו באמת להסדיר את העניינים ולקת את העניין ברצינות.

גלעד קריב: הדבר האחרון שאני אומר כבר מראש, זה שאני מתכוון, אחרי שנשמע את התקנות, להעלות את השאלה של נושא הברקוד, לא במובן של עצם השימוש בברקוד, אלא נושא הגנת הפרטיות, וזה נושא של נדרשנו אליו כאן למיטב ידיעתי, לא נדרשו לו בוועדות אחרות.

גלעד קריב: יתכן שלא כל התשובות בידיכם עכשיו, אולי יש שיתרון בתהליכי מעבר יותר ארוכים, אבל הועדה הזו שאמונה על נושא הגנת הפרטיות תצטרך תשובות גם בנושא הזה.

גלעד קריב: לבסוף אני לא חושב שזה עניינה הספציפי של הועדה הזו, זה יותר שייך לעבודה ורווחה ובעתיד הקרוב לבריאות, אנחנו כן נעלה פה את פניות הציבור שקיבלנו, להיעדר ההסדרה ברורה של הפטור מחובת עטית מסיכה לאנשים עם מוגבלות רפואית, בהקשר הזה אנחנו העלינו אינספור פעמים כאן בוועדה, התשובות שקיבלנו לא מניחות את הדעת, אם לא מגיעות ציבור, אם הנושא לא היה ברשתות החברתיות, זה ניחא, אבל כפי שאתם יודעים, הנושא עולה, אנחנו ניתן לו ביטוי כאן, אני גם אבוא בדין ודברים עם חברתי, חברת הכסת רייטן שאני מבין שחובת שעטית המסכות זה נגזרת של פקודת הבריאות העם, נכון?

גלעד קריב: ולכן זה מגיע אליה, אז הנה אני נותן לכם הקדמה לזה שצריך למצוא פתרון קצת יותר ממוסד.

גלעד קריב: אז גברת גנס אילנה , בבקשה נשמח להבין מה הממשלה מבקשת מאתנו לאשר.

אילנה גנס: צהרים טובים לחברי הועדה הנכבדים, מבחינת ההסדרים המהותיים מה שהולך להשתנות בעדכון התקנות הקרוב, זה קודם כל הכנסה מדורגת של הקלות שסוכם עליהן, ראשית מעבר להפעלה בתנאי תו סגול של אטרקציות בשטח פתוח שאמורה להיכנס לתוקף החל ממחר ובהמשך מסעדות בשטח פתוח, אזורי ישיבה בשטחים פתוחים שיופעלו בתו סגול, כמובן אזורי ישיבה במקום סגור במסעדות עדיין ישארו תחת התו הירוק, ובריכות סגורות גם זה אושר בעצם וזה יכנס לתוקף ביחד עם המסעדות בשטח פתוח, החל מ-11/10.

אילנה גנס: כמובן כל מה שבעצם מוסר מחובת תו ירוק יופעל במסגרת תו סגול.

אוסאמה סעדי: כתוב פה שהתקנות האלה יכנסו לתוקף ב-8 לאוקטובר.

אילנה גנס: יש סעיפים ספציפיים שנכנסים ב-8 לאוקטובר שזה אטרקציות בשטח פתוח, בנוסף כמובן ספריות לצורכי השאלת ספרים, זה הוזכר קרב בדיון הקודם של הועדה.

גלעד קריב: רגע אבל יש לנו פה בעיה שחבר הכנסת סעדי צודק, ה-8 באוקטובר זה מחר ואנחנו אישרנו את התקנות, אז בסדר, כי התקנות הנוכחיות פוקעות היום בחצות, התקנות האלה נכנסות מחר.

גלעד קריב: בסדר והיום בחצות.

גלעד קריב: חוץ מהנושאים האלה שיש דחייה לתחולה, ל-11 כן.

גלעד קריב: בסדר גמור, סליחה, כן בבקשה.

אילנה גנס: שני הדברים הנוספים כבר הוזכרו בתחילת השבוע, בדיון קודם של הועדה, ספריות לצורכי השאלת ספרים, לא תותר כמובן פעילות במסגרת הספריות מעבר להשאלה, ומוזיאונים ביקור במוזיאונים עבור תלמידי בתי הספר בהרכב של קפסולה, עם שמירת כמה שניתן, על הפרדה בין קבוצות התלמידים, לבין יתר המבקרים במוזיאונים, גם שם לא תידרש הצגת תו ירוק.

אוסאמה סעדי: הספריות מי שייכנס ורוצה ללמוד בתוך התאים האלה שאנחנו היינו פעם לומדים בהם, אז התו הירוק ולא התו הסגול.

גלעד קריב: נכון, רק לצורך השאלת ספרים.

גלעד קריב: כן זה קצת אני חושב שיהיה פה איזשהו בלבול, אני מקווה שגם נגיע בקרוב, אבל אני יכול להבין את זה, הוועדה היא זאת שעמדה על הרציונל של האבחנה בין הפתוח לסגור.

אילנה גנס: עדיין פה אנחנו מדברים על מתחם שהוא סגור, כל הפעילויות שבדרך כלל מתקיימות בספריות, שעת סיפור, שהייה ללמידה עצמית, זה עדיין דורש תו ירוק, אבל מי שנכנס לצורכי השאלת ספרים, בעצם לא יידרש ויוכל להיכנס לספריה רק בתנאי הגבלת התקהלות של תו סגול.

אילנה גנס: זה מבחינת ההסדרים המהותיים.

אילנה גנס: מעבר לזה התיקון כולל גם הוראת שעה שמתייחס בעצם לסוגיה המחשובית של יכולת הנפקת תו ירוק.

אילנה גנס: אנחנו כרגע עדיין במצב של חלק מהתווים לא ניתנים להפקה בגלל אפיון מחשובי שלוקח יותר זמן מהמתוכנן, האמת היא שאנחנו למעשה נמצאים בסיטואציה שהרבה מאוד החלטות מקצועיות לגבי הגדרה של מחלימים נכנסו יחסית בשלב מאוחר, ולכן הזמן שנותר למחשבו של משרד הבריאות להיערך מבחינת הוצאה לפועל של כל ההחלטות של מדיניות באמת היה מאוד מאוד קצר והציב בפניהם אתגר שהוא כנראה היה מראש לא לגמרי ריאלי ולכן הדבר הזה בעצם מכניס אותנו להוראת שעה שבה אנחנו מאפשרים לכבד גם תעודת קורונה שניתנת להנפקה כרגע לכולם באופן חופשי, כחלופה להצגת תו ירוק וחובת הסריקה של תעודות תו ירוק תכנס לתוקפה מה-17/10 על כלל הזכאים לתו ירוק שיוכלו מיחשובית להנפיק תו ירוק במערכות.

אוסאמה סעדי: מה-17?

אוסאמה סעדי: כי כל הזמן דוחים את זה.

גלעד קריב: אבל יש לי פה רגע שאלה מבחינת הקונסטרוקציה המשפטית, חשוב לי רגע להבין אותה, אני מבין שמה שעשיתם פה מבחינה משפטית זה שלא שיניתם את הגדרת התו הירוק, התו הירוק עדיין מופיע 3 לאוקטובר נכון?

גלעד קריב: פשוט הוספתם עוד אופציה שנקראת עכשיו תעודת קורונה, זאת אומרת יש תו ירוק ויש קורונה, נכון?

גלעד קריב: השאלה שאני שואל מה הזיקה בין זה לבין תקנות התו הירוק במקומות עבודה?

גלעד קריב: הרי שם אין לנו, אנחנו כרגע נמצאים תחת משטר תחיקתי של תו ירוק במקומות עבודה, אם אני לא טועה, אז מה קורה עד ה-17?

אילנה גנס: מי שלא היה זכאי לתו ירוק גם קודם לכן לצורך העניין?

גלעד קריב: יש פה שאלה מאוד פרקטית, מבחינת תחיקתית, האם העובדה שמה שעשיתם פה זה לא שיניתם את הגדרת התו הירוק ככה שהיא כוללת גם עד ה-17, בסדר?

גלעד קריב: אלא באתם ואמרתם יש תו ירוק ויש תעודת קורונה, מה זה אומר מבחינת התו הירוק במקומות עבודה?

גלעד קריב: האם שם אין את האופציה של תעודת הקורונה מה אנחנו עושים בתקופה הזאת של עד ה-17 בענייני התו הירוק במקומות עבודה?

גלעד קריב: מה שאני מבקש בסדר?

גלעד קריב: מהיועצת המשפטית של הבריאות, בואו נבדוק תוך כדי הדיון את הסוגיה הזאת, כי יכול להיות שבעצם - - -

אוסאמה סעדי: זה לא יותר עוד בלבול?

אוסאמה סעדי: כל העניין התו ירוק חדש, תעודת קורונה.

אוסאמה סעדי: אם יש בעיה וצריכים להאריך את זה עד ה-17, התעודה היא שנה ממשיכה עד ה-17, אז מאריכים ואז ב-17 יש כבר נכנס התו הירוק החדש.

אוסאמה סעדי: מה זה התעודת קורונה הזאת?

אילנה גנס: תעודת קורונה זה תעודה שבעצם מתעדת את הסטאטוס האפידמיולוגי שלך לצורך העניין, רשימה של חיסונים, החלמות, שאין לה גם תוקף לצורך העניין, כי יש שם רישום של כל המידע הרלבנטי בהקשר של קורונה, קרי אם התחסנת, החלמת, כל התאריכים כולל פרטים על סוג החיסון, תאריך, מנה, כל מה שקיבלת מופיע בתעודה הזאת.

אילנה גנס: הסיבה שבעצם אנחנו מאפשרים שימוש בתעודת קורונה כחלופה לתו ירוק, כי מי שבעצם לא הנפיקו לו, לא הדפיס בעבר או לא שמר תמונת מסך של תו ירוק קודם לכן, כרגע לא יכול להנפיק גם את התו הקודם, כי כל עוד האפליקציה היום חוסמת אותו, היא לא מאפשרת הנפקה של תו קודם.

אילנה גנס: אוכלוסיות מסוימות שיש כרגע קושי, עיכוב טכני משום שלא ניתן להנפיק אישורים.

גלעד קריב: עכשיו למה זה למעט לעניין קטין מתחת לגיל 16?

גלעד קריב: זה נושא של, אני רואה פה בהמשך.

אילנה גנס: זה מתייחס לדעתי לחובת הצגת תעודת זהות.

גלעד קריב: הבנתי, בסדר גמור ובעניין שאלתך לגבי העובדים, עובדים לגבי תיקון גם התקנות האלו, לגבי תעודת קורונה.

גלעד קריב: מה זאת אומרת לגבי תיקון?

אילנה גנס: תעודת הקורונה.

גלעד קריב: עד מתי?

גלעד קריב: מה התוקף שאישרנו בתקנות של העובדים?

גלעד קריב: אבל תוקף התקנות אני זוכר שהגבלנו את זה עד איזשהו יום שלישי.

אילנה גנס: זה כנראה יהיה בתחילת שבוע הבא.

גלעד קריב: אבל אתם מבינים שבעצם כל עוד אתם לא עושים את זה, אתם צריכים, יש פה קושי, או שאתם מטפלים בזה עכשיו וביום ראשן מניחים לנו על שולחן הועדה אחרי משאל טלפוני של השרים את התיקון הזה ואנחנו נדאג לתקן את זה ביום ראשון, או שבעצם מבחינה נורמטיבית אין לכם בכלל איך לאכוף את מקומות העבודה?

גלעד קריב: עד שאתם עושים את זה.

אילנה גנס: תקנות העבודה זה תקנות של האוצר, אי לא יכולה להתחייב.

גלעד קריב: הכול בסדר אני רק רוצה רגע להסביר משהו ואני מבקש מנציגת משרד המשפטים אולגה את איתנו?

גלעד קריב: עורכת הדין פרישמן?

ד"ר אולגה פרישמן: כן אנחנו בדיוק גם אנחנו יודעים שצריך לתקן.

גלעד קריב: הנקודה הזאת ברורה נכון?

גלעד קריב: הבנתם?

ד"ר אולגה פרישמן: כן ברור.

גלעד קריב: אני בא ואני רוצה רגע לומר, היום יום חמישי, למרות שחלק גדול ממקומות העבודה שרלבנטיים זה מקומות שיש בהם עבודה בשישי שבת אבל אני רוצה לומר בצורה ברורה, או שמתקנים את התקנות האלה לאלתר, שזה תיקון קטן להכניס את תעודת הקורונה ומביאים את זה ביום ראשון לפה לאישור, אחרי משאל טלפוני של השרים, או שאתם בעצם לא יכולים לאכוף את התקנות הקורונה במקומות העבודה, בסדר?

גלעד קריב: תעבירו את המסר למשרד האוצר, אנחנו נעזור לכם לטפל בזה בהכנסה של הדבר לסדר היום שלנו ביום ראשון למרות שזה לא מתוכנן, אבל טפלו בזה בסדר?

ד"ר אולגה פרישמן: כן כמובן.

גלעד קריב: בסדר גמור, סליחה בבקשה אילנה, אנחנו ממשיכים איתך.

אילנה גנס: זהו זה עיקרי התיקונים.

גלעד קריב: אז אני רוצה רגע להבין מה ההקלות בתו הירוק הבנו, זה הסיפור של המוזיאונים והספריות שתכננתם כבר מראשית השבוע הוספנו לזה את האטרקציות במקומות הפתוחים ושני השינויים הנוספים שנכנסנו בעצם אתמול בקבינט האחד זה אזורי הושבה במסעדות שהם באוויר הפתוח ופטור בעצם גורף לבריכות.

גלעד קריב: נכון שפה הלכתם על אחרי, כי הבריכות הן באמת בין מבנה סגור לפתוח, עכשיו בחורף, זה בסדר גמור.

גלעד קריב: אלה ההקלות בתו הירוק נכון?

גלעד קריב: הקלה שנייה שעשיתם זה בגלל המעבר המורכב בין מדיניות אחת לשנייה בעצם יצרתם מסלול שאפשר להוציא באתר משרד הבריאות אם אתה לא מצליח להוציא תו ירוק אתה יכול להוציא תעודת קורונה ולהשתמש בה בכל מקום של תו ירוק עד ה-17.

גלעד קריב: האם הנושא הזה מוסבר בצורה מיטבית לציבור?

גלעד קריב: באתר ובכלל האם יהיה על זה פרסום?

גלעד קריב: איך מדברים עם הציבור שפחות נגיד לאינטרנט?

גלעד קריב: מה הצעדים שמסבירים, אנחנו לא רוצים שאנשים ינסו להוציא תו ירוק יתייאשו לא יבינו מה קורה איתם ולא יבינו שהם ממשיכים עכשיו להוציא תעודת קורונה.

אילנה גנס: אז קודם כל יצאה הודעת דוברות וההסברה כולל המטה הלאומי להסברה שפרסמו הודעות בנושא, מעבר לכך גם מוקד קול הבריאות, תוגבר בצורה מאוד משמעותית, כולל המוקד הטכני.

גלעד קריב: בשתי השפות?

גלעד קריב: בעברית ובערבית?

אילנה גנס: כן, וגם ברוסית דרך אגב, יש נציגים שהם דוברי רוסית שמאפשרים פנייה טלפונית למוקד, גם בשאלות טכניות שקשורות להנפקת תו ירוק וגם בשאלות מהותיות של זכאות איזה תעודה ניתן להנפיק כחלופה, הכנו דף מסרים שאלות ותשובות שהועבר גם דרך מוקד וגם היום יעלה עם עדכונים נוספים לציבור ויפורסם ברשתות התקשורת.

גלעד קריב: שאלה נוספת, האם השינוי גישה המסוים שלכם לנושא הפעילות בחללים הפתוחים, באוויר הפתוח, לא מצדיקה גם שינוי בהגבלת ההתקהלות ל-100 אנשים באזורים הפתוחים?

גלעד קריב: נכון התקנות האלה גם כוללות בעצם הגבלת התקהלות כללית עד 100 אנשים, אלא אם בתו ירוק, נכון?

גלעד קריב: או שגם בתו ירוק?

אילנה גנס: גם בתו ירוק.

אילנה גנס: חוץ מאולמות אירועים ששם יש הגבלות התקהלות שהם רלבנטיות לאולמות אירועים עד 400 בשטח סגור - - -

גלעד קריב: לא, אני מדבר על בחוץ בסדר?

אילנה גנס: יש מגבלות התקהלות בתו סגול, את המגבלות תפוסה.

אילנה גנס: ברור לי אבל אני מבקש, אני רוצה רגע להבין כרגע את מצבת ההגבלות על התקהלות בשטח פתוח, שהוא לא בית עסק, עזבנו רגע מסעדה, מה היום מותר ואסור בפארק?

אילנה גנס: אני רוצה להזמין לחגיגת יום ההולדת של ילדי 120 איש, מותר?

אילנה גנס: בלי תו ירוק?

אילנה גנס: או שאסור?

אילנה גנס: לא, מותר, אבל חלק אגב מהחובות שחלות על התקהלות מעל 100 איש, עדין זה עטית מסיכות גם בשטח הציבורי.

גלעד קריב: זה ברור לי רק אני מנסה להבין,זה פה בתקנות?

גלעד קריב: איפה? 1 א' בתקנות?

אילנה גנס: כמפורט בתקנה 2, מקום הפועל בתו ירוק, זה אומר שבעצם רק תו ירוק מוחרג ממגבלת ההתקהלות.

גלעד קריב: אז אני אומר עוד פעם אני רק מבקש בתקופה הקרובה, לבחון את השאלה, הרי אתם באתם והקלתם בפעילות באוויר הפתוח, זה נכון חלק גדול במקומות סגורים נשאר בתו סגול, אם יש לי היום מסעדה עם אזור הושבה של 120 מקומות, אז בעצם אני יכול להושיב 120 אנשים במרחקים זה נכון?

גלעד קריב: אבל אם אני רוצה להביא 100 אנשים לאירוע אז אני לא יכול.

גלעד קריב: אני אומר עוד פעם זה לא תנאי כמובן וכו' אבל אני חושב שצריך לחשוב אם אין צורך קצת יותר להגמיש את הסיפור של ההתקהלות או בכלל עדיף לבוא ולומר שהתנאים להתקהלות בשטח הפתוח, מה שחשוב שם זה עטית מסכות, בסדר?

גלעד קריב: ולא מספר האנשים, כי דרך אגב אנחנו גם, זה לא נאכף, זה לא ישים, בסדר?

אילנה גנס: רק לציין שאירוע של חתונה הוא בכל מקרה בתו ירוק.

גלעד קריב: לא כן אני מדבר על התקהלות משפחתית שהיא לא טקס אש בשבט צופים.

אילנה גנס: גם אם הוא במסעדה אז זה עדיין חל התו הירוק.

גלעד קריב: ברור לי אבל בעצם צריך רגע להבין, שבט צופים, סניף אחר של תנועת נוער מתכנס, כיום על פי ההגבלות הם לא יכולים לכנס יותר מ-100 חניכים נכון?

גלעד קריב: בהתקהלות ספציפית, גם אם זה הכול בחוץ, אז כל מה שאני אומר בואו תבדקו את זה, זה נשמע קצת לא מתכתב טוב עם האבחנה שסוף כל סוף נעשתה כאן בין הפתוח לסגור אולי באמת כדאי לשים את הדגש רק על עטית מסכות ושמירת ריחוק חברתי אם אפשר להגדיר, שם לא שומרים 7 מטר.

גלעד קריב: תחשבו על זה.

גלעד קריב: חבר הכנסת מקלב ולאחר מכן חבר הכנסת סעדי.

אורי מקלב: אני באמת רוצה להתייחס לנקודה שאתה התייחסת לזה, להנפקת התו הירוק, כי אנחנו כולנו יודעים, כולנו מקבלים את ההודעות, אנחנו כולנו יודעים שאנחנו נמצאים מרחק מאוד גדול בין הפרסום למה שאפשר למה שאפשר לבצע בפועל, כולל משום מה למה תמיד שאפשר להוציא תעודת מחלים, זה לא יודעים, אבל זה לא נותן תשובה ומענה לכולם, מה עם כל אלה המחוסנים?

אורי מקלב: כולל מי שאין תעודת מחלים, אין להם דרך אחרת לקבל תו ירוק, כל זמן ההנפקה לא עובדת טוב, אז הם לא יכולים להשתתף באירוע.

גלעד קריב: מה זאת אומרת הם לא יכולים להוציא גם תעודת קורונה?

אילנה גנס: תעודת קורונה אין בעיה, כולם יכולים.

אורי מקלב: לא כולם, מי שקיבל חיסון יכול לקבל תעודת קורונה?

אורי מקלב: רק מי שהחלים.

אילנה גנס: לא.

אילנה גנס: בתעודת קורונה יש לך תיעוד גם של החלמות וגם של חיסונים.

גלעד קריב: הם הסבירו חבר הכנסת מקלב, הם בעצם הוסיפו כאן עוד מושג, זה לא תעודת מחלים, זה תעודת קורונה, שהיא בעצם מעין התיק הרפואי שלך בענייני קורונה, אז בין אם החלמת וזה תועד ובין אם חוסנת וזה תועד, עד ה-17 לחודש.

גלעד קריב: זה תו ירוק שהוא לא תו ירוק עד ה-17 לחודש.

אילנה גנס: אגב תעודת קורונה היא גם תעודה בינלאומית שיש לה תוקף בינלאומי.

גלעד קריב: לא נעשה PR לתעודת הקורונה, אנשים עכשיו ירצו שזה ימשיך אחרי ה-17.

אורי מקלב: וזה אין בעיה להנפיק עכשיו?

אילנה גנס: זה עובד טוב אין בעיה.

אורי מקלב: זה דרך קופת חולים עושים את זה?

אילנה גנס: באתר משרד הבריאות.

גלעד קריב: אבל אפשר לעשות את זה בקופת חולים?

גלעד קריב: מה קורה עם אנשים שלא ניגשים לאינטרנט, יש פה ציבור גדול חרדי שאלף פחות נגיש ו-בית לא רוצה את הנגישות, אם אדם ניגש היום לסניף קופת חולים שלו?

אורי מקלב: אז הילדים שלי כל הזמן באים ושולחים אותי, תוציא לבית.

גלעד קריב: אם הולכים היום לקופת חולים אפשר להנפיק?

אילנה גנס: אפשר דרך המוקד ודרך המענה הקולי.

גלעד קריב: אבל המענה קולי מחייב אותך לפקס, אם אתה פונה למוקד אתה מקבל את זה בפקס, כמה אנשים כבר יש להם היום פקס?

גלעד קריב: יש דרך לעשות את זה דרך קופות חולים?

אילנה גנס: בקופות חולים ניתן להנפיק תיעוד של חיסונים והחלמות, זה קיים גם בקופה אבל לצורך העניין זה לא מוגדר כתעודת קורונה.

אילנה גנס: יש קיוסקים עם ממשל זמין.

גלעד קריב: אני מבקש שתבדקו אם בלי עוד פעם כניסה לתקנות כי אנחנו לא נטרטר אתכם עוד פעם עם תקנות ואת שרי הממשלה.

סימון דוידסון: מה עושים היום אנשים שאין להם?

אורי מקלב: אמר לך מבקשים מחברים, מבקשים ממקומות העבודה.

גלעד קריב: אם רוצים להגיע לאינטרנט מגיעים אבל זה לא נוח.

אורי מקלב: אני אומר לך שאשתי כותבת לי בנייד תעביר לבן הזה וזה, תעביר את התעודה, או הדפסתי להם.

אורי מקלב: זה מה שאני עושה.

גלעד קריב: מה שאני מבקש זה לעשות בדיקה שלכם, האם אפשר עד ל-17 לחודש דרך הוראה מנהלית שלכם להנפיק את תעודות הקורונה בקופת החולים או בעצם להגדיר בהחלטת מנהל, שאותה תעודה אם יוצאת מקופת חולים חתומה על ידי הקופה דינה כתעודת קורונה, בסדר?

גלעד קריב: פשוט נקל.

אורי מקלב: ד"ר אלרועי פרייס אמרה שבקשר לילדים עד גיל 12 שאנחנו כל מי הייתה לו בדיקה סרולוגית או ייחשב בתקנות לא רואים את זה, זה לא מופיע בתקנות.

אילנה גנס: זה חלק מהגדרת מחלים מחוסן, בעצם ילד שחלה ויש לו בדיקה או סרולוגית חיובית או בדיקת PCR חיובית מוגדר כמחלים מתחת לגיל 12 אז הזכאות שלו לתו ירוק - - -

אורי מקלב: באתר זה לא נמצא.

גלעד קריב: אילנה בואו תבדקו את זה, זה לא בתוך התקנות, זה בתוך הנוהל.

גלעד קריב: זה דרך אגב מתכתב עם שאלה שקיבלנו מחבר הכנסת בצלאל סמוטריץ' שפנה בכתב, ואני התכתבתי על זה עם ד"ר אלרועי פרייס.

גלעד קריב: הוא שאל מדוע אדם שיוצא חיובי בבדיקה סרולוגית והוא לא מחוסן או עברה חצי שנה מהחיסון האחרון לא נחשב כתו ירוק, בתיאום עם ד"ר אלרועי פרייס הזכרנו את שהיא אמרה כאן, שבעצם אין דרך לדעת דרך בדיקה סרולוגית האם הרף לא, משרד הבריאות לא יודע היום על בסיס מחקרים לומר מה הרף בבדיקה סרולוגית שמבטיח את המחוסנות שיש לאדם שבוודאות הוא אדם מחלים ובעקבות פנייתו של חבר הכנסת מקלב אני חוזר על הדברים שהם יהיו בפרוטוקול, חבר הכנסת מקלב פנה בעניין הילדים והיא אמרה שבעניין הילדים כן אפשר לעשות את זה מתחת לגיל 12, כי מימד התחלואה החוזרת אצל ילדים הוא מאוד נמוך.

אורי מקלב: עדין אני חושב שצריך להגדיר את העניין הזה, אדם מאומת הוא לא מקבל חיסון חצי שנה, למה הוא לא מקבל חיסון?

אורי מקלב: בגלל שאין צורך?

אורי מקלב: או שגם בגלל שהרבה רופאים אומרים לאנשים שזה מסוכן?

אורי מקלב: אם אתה עכשיו היית מאומת, יש לך סרולוגי גבוה, בהגדרה רפואית אתה לא יכול - - -

גלעד קריב: זה לא העניין של סרולוגי, אם הוא חלה לשלושה חודשים קיבלנו את התשובה הזאת פעם שעברה, נאמר לנו, מה שנאמר לנו על ידי ד"ר אלרועי פרייס, אילנה תראה אם עשיתי את שיעורי הבית, אם הקשבתי טוב.

גלעד קריב: כשאדם חולה ומבריא, אז רואים גם אצלו את נושא הדעיכה החיסונית כמו אצל מחוסנים, אבל הדעיכה, אמרה לנו ד"ר אלרועי פרייס.

גלעד קריב: אבל הסבירו לנו אפשר לא להסכים.

גלעד קריב: חבר הכנסת סעדי קיבלנו על זה תשובה פעם שעברה, אנחנו שאלנו בדיוק את השאלה הזו, מדוע אדם שעשה בדיקה סרולוגית ונמצא רמת נוגדנים גבוהה, מדוע הוא מחויב בסופו של דבר בחיסון כדי לקבל תו ירוק?

גלעד קריב: אז קודם כל עד גיל 12 התשובה הוא לא מחויב, אמרה ד"ר אלרועי פרייס שבניגוד לאדם שחלה והבריא, שלגביו יש ממצאים מחקריים שאומרים שהאדם הזה הוא ברמת חיסון גבוהה, שגם דועכת אבל גבוהה אחרי ההחלמה, בדיקה סרולוגית גם כשנמצאים נוגדנים אי אפשר לדעת מתי האדם חלה ואי אפשר לדעת מרמת הנוגדנים שנמצאה בהכרח שהאדם הוא ברמת מוגנות גבוהה, זאת הייתה האמירה.

אוסאמה סעדי: אני שואל על אותו חולה.

גלעד קריב: אדם שהוא חולה לא צריך בדיקה סרולוגית, כל העניין של בדיקה סרולוגית - - -

אוסאמה סעדי: לא אבל הוא צריך אחרי חצי שנה לקבל עוד - - -

גלעד קריב: אז היא גם את זה הסבירה, זה סוגיה אחרת, לגבי זה היא אמרה שנמצא שאצל חולים שמבריאים יש תופעה של דעיכה חיסונית, אמרה ד"ר אלרועי פרייס שאכן ככל הנראה הדעיכה החיסונית אצל מבריאים היא יותר איטית מאשר אצל מחוסנים ולכן כרגע המשרד אמר מכיוון שלא יודעים בדיוק כמה זה?

גלעד קריב: שמונה חודשים, תשעה חודשים, 12 חודשים, האמירה הייתה, כרגע אנחנו אומרים שמי שהבריא זה לא חצי שנה מההבראה אלא זה חצי שנה מ-3 באוקטובר נכון?

גלעד קריב: מה-3 באוקטובר, גם אם הבראת ביולי, מה-3 באוקטובר סופרים חצי שנה ובמהלך חצי שנה הזו יהיו יותר נתונים על קצב הדעיכה החיסונית אצל מבריאים ואז תתקבל החלטה, זה לא חצי שנה מהמועד ההבראה החלמה.

גלעד קריב: אז אילנה כן, תסבירי לנו את הנקודה הזאת.

אילנה גנס: בעצם המחלים מי שמוגדר מבחינתנו מחלים זה או מי שהחלים ואנחנו יודעים את מועד ההחלמה שלו לפי בדיקת PCR אנחנו יכולים להגיד בוודאות שחצי שנה ממועד קביעת ההחלמה שלו הוא בוודאות מוגן.

אילנה גנס: מי שאובחן כמחלים על פי בדיקה סרולוגית, לא ניתן לדעת מתי הוא חלה, יכול להיות שהוא חלה לפני שנה, או לפני שנה וחצי בגל ראשון, עדיין הסרולוגיה שלו סביר להניח שתהיה חיובית, ולכן כל עוד לא ניתן לקבוע את מועד ההחלמה המדויק, החובה היא בעצם לקבלת מנת חיסון אחת.

גלעד קריב: אחת, חשוב לומר.

אילנה גנס: ואז בעצם אנחנו יודעים שמחלימים שיש להם מנת חיסון אחת לפחות, אגב לא משנה אם קודם חוסנו ואז חלו והחלימו או להיפך, קודם החלימו ואז קיבלו מנת חיסון כעבור שלושה חודשים ואילך, כולם מוגנים בצורה מעולה.

ענבר בזק: ואין הבדל בין מי שקיבל מנה או שתיים?

אילנה גנס: אין הבדל בין מי שקיבל מנה, כי יש לנו עכשיו קבוצה מאוד גדולה של אנשים שקיבלו שתי מנות וחלו כמו הרבה שנמצאים כאן ובעצם הקבוצה הזאת מוגנת כמו כאלה שקיבלו מנת בוסטר אחת.

אילנה גנס: אגב אנחנו רואים באמת שרמות נוגדנים של אוכלוסייה הזאת מאוד גבוהות, כלומר מי שהיה מחוסן - - -

ענבר בזק: אפילו היא אמרה שיותר מוגנים מהבוסטר נכון?

אילנה גנס: נכון, יותר מוגנים ויותר מזה אנחנו גם לא מזכירים כרגע מנת חיסון שלישית, ממי שחוסן בשתי מנות, אלף כי אין סיבה ובית אנחנו גם מבינים שכנראה אנשים האלה ברמות נוגדנים יחסית גבוהות שכנראה מנה נוספת יכולה להזיק או לגרום לתופעות לוואי.

אילנה גנס: בינתיים יש לכם פטור להרבה זמן.

אורי מקלב: כמה זמן יש להם פטור?

אילנה גנס: חצי שנה ממועד ההחלמה, זאת אומרת אם עשית PCR שאני יודעת להגיד בדיוק מתי חלית.

אורי מקלב: אבל אם זה על ידי בדיקה שהוא מחלים בגלל שיש לו סרולוגית, הוא לא קיבל חיסון.

אילנה גנס: זה תלוי בגיל, בעצם ילדים מתחת לגיל 12 כשאנחנו ניתחנו את הנתונים והסתכלנו על דעיכה חיסונית במחלימים, ילדים לעומת מבוגרים, ראינו שבילדים הדעיכה החיסונית היא הרבה יותר איטית, כלומר ילד גם אם עבר חצי שנה ממועד ההחלמה שלו הוא עדיין מוגן טוב.

אורי מקלב: אין להם חשש שהבדיקה הסרולוגית היא חיובית ושהוא קיבל לפני חודשיים, הוא היה מאומת, לא ידענו מזה, הוא לא ידע, עכשיו את נותנת לו, את מחייבת אותו לקחת חיסון שלפני חודשיים שלושה ברמת נוגדנים מאוד גבוהה, ואת אומרת לו עכשיו תיקח עוד חיסון?

אורי מקלב: על החודשיים איך את יודעת שהוא לא בחודשיים שרק לפני חודשיים הוא היה מאומת?

אילנה גנס: אז קודם כל שאלה נהדרת, אנחנו נשאלנו אותה הרבה פעמים והתשובה היא שבעצם גם כשחיסנו בגל הראשון 5 וחצי מיליון אנשים, סביר להניח שחלקם חוסנו, סמוך למחלה, לא עשינו סרולוגיה לפני שחיסנו, גם היום אנחנו לא בודקים בדיקה סרולוגית לפני שנותנים מנה שלישית, או לא עושים בדיקת PCR בשביל לראות אם בנאדם חולה או לא ועובדתית כנראה זה לא עושה את זה.

אורי מקלב: אבל התשובה שלך לא מושלמת, כאן לא ידענו כאן אנחנו יודעים שהוא כן, יש לך בדיקה עכשיו בדיקה חיובית סרולוגית.

אילנה גנס: יש לו בדיקה, אנחנו לא יודעים מתי.

אורי מקלב: אבל אולי הוא, הבעיה היא, ודאי שהוא חולה, יש לו סרולוגי גבוה.

סימון דוידסון: אבל אם הוא יקבל זריקה, זה משהו מסוכן בריאותית?

אילנה גנס: לא.

גלעד קריב: לא, אני אסביר לך את הבעיה למה אין ברירה כאן מכיוון שהם לא יכולים לדעת על פי הבדיקה הסרולוגית מתי האדם חלה, אם האדם חלה לפני שמונה חודשים, אם הוא לא יקבל לפחות מנת חיסון אחת, הוא מסתובב לא מוגן.

אוסאמה סעדי: קבוצת גילאים 12 עד 16 לבין גילאי 50 עד 60?

גלעד קריב: אז הם אמרו שעד גיל 12 הסיכון הוא לא דרמטי.

אוסאמה סעדי: אבל בין 12 ל-16.

אוסאמה סעדי: הקבוצה בדיוק כמו הקבוצה - - -

גלעד קריב: אז אמרה ד"ר אלרועי פרייס שהסיבה אני גם שאלתי למה לא להתייחס אחרת מבחינה נורמטיבית לקטינים עד גיל 18, לא עד 16?

גלעד קריב: הם לא ריבונים לגופם, הם לא אוטונומיים, מימד ההסכמה אצלם הוא קצת שונה, הסבירה ד"ר אלרועי פרייס בדיון שקיימנו כאן

גלעד קריב: שלצערנו אנחנו רואים שזן דלתא ההשפעה שלו דווקא בגילאים הצעירים צומחת מאוד אקספוננציאלית זאת אומרת שהפגיעה בקרב הגילאים הצעירים דומה מאוד לפגיעה, להדבקות להשפעה לסיכוי למחלה עם תסמינים, זאת אומרת שלנו נשמע, אין הבדל דרמטי בין גיל 9 לגיל 13, הטענה של משרד הבריאות היא שיש הבדלים מהותיים.

אילנה גנס: מתחילים לראות הבדלים בגילאים האלה.

אורי מקלב: אנחנו פוגעים באמון הציבור אני אומר את זה בצורה הכי גלויה.

אורי מקלב: אנשים לא יכולים להבין שיש בדיקה סרולוגית גבוהה ושאנחנו עד היום המחקרים לא יודעים, בדיוק הכול אנחנו יודעים והכול אנחנו בדיוק בדבר הזה, אנחנו לא יודעים, הילד עכשיו, כמה זה רמה בדיקה סרולוגית היא גבוהה?

אילנה גנס: אני יכולה להגיד לך שאני רואה מאות אם לא אלפים תוצאות של בדיקות סרולוגיות שמועברות אלינו בכל מיני פניות ואני רואה שיש אנשים עם עשרות בודדות של רמות נוגדנים שלא נדבקים לעומת כאלה שיש להם 5,000 והם חלו, אנחנו רואים את זה גם עכשיו, כבר בתוצאות ביניים של מחקרים.

אילנה גנס: אז אין קורלציה חד משמעית.

אורי מקלב: אם אדם יש לו בדיקה סרולוגית שלילית מלפני ארבעה חודשים ועכשיו הוא עושה בדיקה סרולוגית לפני חודש והיא חיובית, אתם תסתכלו עליו כאחד שהוא מחלים?

אורי מקלב: או בכל אופן תוך חצי שנה שהוא יכול, הוא לא צריך לקבל חיסון?

אורי מקלב: הוא חושש, הוא לא רוצה, לפני ארבעה חודשים היה לו סרולוגי שלילי.

גלעד קריב: כן אבל זה לא אומר שהוא לא חלה לפני שנה כבר?

אילנה גנס: אתה מתכוון למצב שהוא חלה מתישהו בטווח של הכמה חודשים האלה בין בדיקה קודמת לבדיקה נוכחית, עקרונית כן אפשר, אבל עוד פעם כל עוד אני לא יודעת להגיד מה מועד ההחלמה שלו אני גם לא יודעת לתת תאריך תפוגה לתעודת מחלים שלו, אז גאוני, כל עוד אין לי תשובת PCR חיובית.

אילנה גנס: אנחנו מנסים לבחון כל מיני מצבים אחרים, היום כרגע הבדיקה האבחנתית שמאפשרת לקבוע החלמה כולל תאריך זה רק בדיקת PCR, כל בדיקה אחרת בעצם יכולה להעיד אם בנאדם חלב מתישהו בעבר, אבל אני לא אוכל לקבוע תאריך החלמה.

גלעד קריב: יש פה מקרה מיוחד שחבר הכנסת מקלב מציע לכם לחשוב עליו שאדם שבוחר לעשות, הוא בודק את עצמו הוא מפחד מאוד מהחיסון הוא משלם מכיסו לסדרת בדיקות, הוא הולך כל חודש לבדיקה סרולוגית על חשבונו, זה מקרה ייחודי שצריך לבדוק כי דרך אגב זו בדיוק הטענה של משרד הבריאות למה הם לא יכולים להגדיר את הכל בתקנות, כי כל הזמן צצים - - -

אילנה גנס: אגב היום יש בדיקה סרולוגית ייחודית חדשה שמאפשרת לזהות נוגדנים של החלמה נוגדנים של חיסון.

עדי עמיתי: בהנפקת תעודות קורונה דרך קופות החולים, זה אפשרי, רחל מהמחשוב נמצאת איתנו בזום היא יכולה להסביר.

גלעד קריב: מיד אנחנו נפנה לרחל כי אנחנו גם נשאל אותה בכלל קצת מענייני הגנת הפרטיות והברקוד.

גלעד קריב: זאת בשורה חשובה אבל צריך להנגיש אותה לציבור, אנא בסדר?

גלעד קריב: שהציבור יידע בייחוד הציבורים שלא נגישים לאינטרנט וכו' הם צריכים לשמוע ולהבין יש עיתונות שמגיעה לציבורים האלה, לקהלים, אין ציבורים בעברית, יש קהלים, ציבור היא לשון רבים כבר כך, חייבים להנגיש את המידע לקהלים האלה, הם קוראים עיתונים, צריך להיות כתוב אפשר עד ה-17 לחודש להנפיק תעודת קורונה, חברת הכנסת לסקי, סעדי ואנחנו ממשיכים.

גבי לסקי: אני צריכה ללכת לוועדת רפורמות כדי להגן על זכויות העובדים של משגיחי הכשרות.

גבי לסקי: אני פשוט שאלה, כי זה התפרסם וזה נמחק.

גבי לסקי: פשוט פורסם ואז נמחק ואז אין בהירות לגבי השאלה האם התו הירוק החדש עם הקוד, יש לו בעצם גם, עוקב אחרי אנשים, זאת אומרת האם יש מאגר, האם שומר מידע לגבי אזרחים, כל הדברים האלה, כי אם כך מדובר במאגר מידע שצריך הסדרה נפרדת ואני לא חושבת שהדבר הזה נעשה.

אוסאמה סעדי: את נכנסת מאוחר אבל היושב ראש פתח בזה מבחינת הגנת הפרטיות מבחינת הברקודים.

גבי לסקי: מבחינת מאגרי מידע.

גלעד קריב: אז אני אומר, עלינו על זה וטוב שהכניסה לתוקף נדחית, עלינו על זה שבלהט הדיונים בין כל הועדות וכו' גם אני רוצה לומר עוד הפעם, ברור לי שזו לא התעלמות מכוונת מצד הממשלה, יש פה עבודה אינטנסיבית מבוקר עד ערב על התקנות, אני אומר סוגיית הפרטיות בעידן סריקת הברקודים מחייבת הבהרות ואנחנו נבקש את זה ויכול להיות שמה שהכנסנו בחקיקה הראשית של הפיקוח הטכנולוגי יצטרך להיכנס לפחות בתקנות של אי אגירה, תיכף נדבר על זה בסדר?

גלעד קריב: אני רוצה לגמור את האירוע של התקנות החדשות ואנחנו עוברים לנושא הזה.

גלעד קריב: חבר הכנסת סעדי.

אוסאמה סעדי: לגבי התקנות החדשות, פתחתם כאילו בהקלות ובאמת כל הוועדה עם כל החברות והחברים וגם היושב ראש, עמדנו על הנושא הזה של הבריכות, אז סוף סוף סיימון העניין הזה בא על פתרונו בשלום ביום שני כבר מתחילים לשחות בבריכות המקורות, אז חשוב גם השטחים הפתוחים במסעדות זה באמת, זה עוזר בעלי המסעדות, אבל בכל זאת צריך לזכור שהתו הירוק המורחב הוא גם הגבלה קשה, לא צריך לשכוח את זה, אז נכון שאנחנו עושים הקלות אבל אנחנו פה עושים משהו תו ירוק מורחב שגם פוגע בעסקים ברוב העסקים במדינה ואני רוצה לשאול על דבר אחד מבחינת התקהלות, באולמות אירועים, אנחנו מדברים על מגבלה של עד 500, אז אם אנחנו מדברים על תו ירוק מורחב ואנשים נכנסים עם התו הירוק ועם הברקוד וזה, למה צריך בכל זאת את המגבלה?

גלעד קריב: קיבלנו על זה תשובות.

אילנה גנס: כי בעצם תו ירוק נכון שהוא מייצר בסיבה יחסית בטוחה אבל הוא לא נותן לך הגנה של מאה אחוז, מאחר וגם היעילות של החיסון היא לא מאה אחוז, גם מי שקיבל מנת בוסטר עדיין יש סיכוי קטן אמנם אבל קיים שהאדם יחלה, המועילות של החיסון אחרי מנה שלישית או בטווח של חצי שנה ממנה שנייה נעמדת על כ-95 אחוז וגם צריך לזכור שחלק מהאוכלוסייה בעצם הלא מחוסנת והלא מחלימה נכנסת למקומות המופעלים בדף ירוק באמצעות בדיקת אנטיגן שגם היא הרגישות שלה היא סביב 65 אחוז בלבד היעילות של מועילה, זאת אומרת אם היא כבר יוצאת חיובית הסבירות שאכן בנאדם חולה היא מאוד גבוהה, אבל בדיקה שלילית לא פוסלת כמובן את היותו אדם לא חולה, יש סיכון אמנם לא מאוד גבהו אבל הוא קיים בהחלט שאדם כזה יהיה חולה והוא ייבדק אחרים ואנחנו מדברים על אולמות אירועים כמוקד שיש לו את כל גורמי הסיכון המשמעותיים ביותר להדבקה נרחבת, התקהלות, בטח אם זה מקום שהוא מקום סגור, אי שמירה על מרחק, האנשים שלא יכולים לעטות מסיכה במשך רוב האירוע, בגלל אכילה שתייה, רחבות ריקודים, כל בעצם הדברים האלה שאפידמיולוגית אנחנו חד משמעית אומרים שזה צבר של כל גורמי הסיכון יחד, שמעלים את הסיכון לרמה מרבית.

גלעד קריב: הדבר היחיד שכדאי לחושב עליו עוד פעם, להמשך, כרגע התו הירוק לאולמות אירועים אומר שאם ההושבה היא חלקה בחוץ וחלקה בפנים אז ההגבלה היא 500 נכון?

גלעד קריב: אז יכול להיות שלאור הפטור שניתן, לדעתי ההגבלה באירוע שהוא רק בפנים באולם אירועים היא 400, נכון?

גלעד קריב: אבל אם יש הושבה, חלק בחוץ וחלק בפנים, זה עולה ל-500.

גלעד קריב: יכול להיות שאני אומר עוד פעם בגלל השינוי תפיסה לגבי האזורים הפתוחים, אז גם שם את המספרים צריך קצת לעדכן כמו בהגבלת התקהלות באזור פתוח, אני מניח חבר הכנסת סעדי מתייחס גם לעונת החתונות, ביישובים הערבים, יכול להיות שצריך לנתב את האנשים על ידי הסיפור הזה, ללכת לאירועים שיש בהם יותר הקפדה, שחלק מהציבור או חלק מהגדול הוא בחוץ וחלק בפנים, בואו תחשבו על זה ואני מאוד מציע שיהיה דין ודברים או עם חברי הכנסת שמייצגים גם את הציבור הזה ויכולים לסייע בחשיבה, אני בטוח שבתוך מערכת הבריאות יש מספיק אנשים, בואו ננסה קצת להבין, כמו שלקראת אומן ואירועים אחרים, בוא נבין מה.

גלעד קריב: חבר הכנסת סעדי אני חושב באמת שאם יש איזושהי עונה של אירועים, עונה מוגדרת של אירועים משפחתיים וכו' אז בואו תעזרו גם אתם למשרד הבריאות באיזושהי התווייה חכמה של מדיניות לחודש הקרוב, אני מניח שאחרי זה בחורף כבר נגמר הגל האירועים בחוץ.

גלעד קריב: חבר הכנסת דוידסון ואז אנחנו נפנה לרחלי שאחראית על תחום המחשוב, הגיון יהיה עד ארבע, אנחנו נספיק לשמוע בו את כל הדוברים.

סימון דוידסון: כן תודה כבוד היושב ראש, קודם כל אני לפני מספר דברים שאני רוצה לומר, אני רוצה לברך אותך גלעד, כי אנחנו בדיוק חודשיים לפני תחילת התקנות ותחילת התפרצות הדלתא בישראל ואם לא היית עקבי קשוב לצורכי הציבור ועם הבנה שמה שאנחנו מבקשים פה בוועדה הוא לא נגד משרד הבריאות אלא באמת דברים הגיוניים מאוד, הדברים לא היו קורים ואני זוכר את הפגישה הראשונה שאין מה לעשות אני התפוצצתי והתפרצתי והייתי נגד כל הנושא הזה של התקנות בבריכות הפתוחות והאטרקציות הפתוחות והישיבה בחוץ, כי באמת הרגשתי והרגשנו פה חברי הוועדה שהדברים עקומים ולאחר מכן היו דיונים ובסוף קיבלתם את הדרישה שלנו, זה לקח קצת זמן, לקח שלושה שבועות בדיוק ולצערי זה לקח יותר מדי כי כבר העסקים נפגעו ונפגעו אנושות וצריך לזכור את זה, אמנם אנחנו במצב טוב היום ואנחנו משתפרים כל הנושא הזה של קורונה אבל יש עסקים במדינת ישראל שנפגעו אנושות מהתקנות האלו במיוחד בעולם הילדים, חודש אוגוסט היה חשוב מאוד לכל העולם של ההצגות וכל העולם של האזורים הסגורים, כמו טרמפולינות ואטרקציות סגורות וכן הלאה והם נפגעו אנושות, וצר לי מאוד על זה, מאוד צר לי על זה, אבל היום אנחנו כבר חודשיים אחרי וגם משרד הבריאות עשה עבודה מאוד קשה ואני יכול לומר לכם שהייתם קשובים להערות של חברי הוועדה ואני מברך את חברי הוועדה, וועדת חוקה על עבודה באמת רצינית וקשובה גם לציבור וגם למשרד הבריאות ואנחנו בכיוון טוב אני מאחל לכולם בהצלחה ושרק לא יהיה לנו עוד איזשהו גל בדרך, תודה רבה.

גלעד קריב: וגם אם יהיה נהיה ערוכים אליו.

גלעד קריב: חבר הכנסת דוידסון תודה על התרומה המאוד גדולה שלך ביחד עם חברים נוספים לנושא הזה בכלל של הבריכות בפרט אבל בכלל כל פעילות, הפנאי התרבות והספורט.

ענבר בזק: אני רוצה להוסיף שדווקא אני מרגישה שהיה פה איזשהו תהליך מאוד מאוזן של אנחנו הבאנו את התובנות שלנו ושל המשק אני חושבת שמשרד הבריאות פה באמת רואים פה גם הקשבה וגם בריאות הציבור מול עיניכם, רואים את התוצאות, רואים שעם כל הקושי וכולנו מקבלים את הביקורת על התו הירוק, עם כל הקושי זה עובד, אני לא יודעת אבל אולי יש פה כאלה שיכולים לעשות את זה יותר עם קושי, אבל זה עובד ובאמת תודה על ההקשבה וגם על ההקלות, זה מאוד חשוב, אני מקווה שהציבור ימשיך להיות, לעמוד בהגבלות.

גלעד קריב: אני ברשותך, גברת מנדלוביץ' אנחנו רגע לפני שנפנה אליך פרופסור חגי לוין מההסתדרות הרפואית מאיגוד רופאי בריאות הציבור צריך פשוט לצאת להתחייבות אחרת מבקש התייחסות קצרה שלו, הוא מלווה אותנו בדיונים האלה, תודה גם על ההשתתפות שלך היום ואז נפנה לרחלי מנדלוביץ' ממשרד הבריאות.

פרופ' חגי לוין: תודה רבה לך יושב ראש הוועדה ולכל החברים, ראשית אני באמת זה מצוין שמשרד הבריאות והממשלה קשובים לביקורת המקצועית והציבורית וגם משנים את ההנחיות בהתאם למציאות האפידמיולוגית המשתנה ואנחנו צריכים להמשיך להיות עם יד על הדופק, אני חייב להגיד אנחנו לא בעד החמרות או בעד הקלות, אנחנו פשוט מנסים לעזור לדייק ככל האפשר את ההנחיות, אני רוצה להתייחס אחד לנושא של הגדרת מחלים, מהדיון שהיה פה רק להגיד אלף שלא צריך לקדש אך ורק את בדיקת ה-PCR, נכון זה הבדיקה הכי טובה שיש לנו, אבל יש מקרים שבנאדם, כל משפחתו חלתה, הוא חלה, איבד טעם וריח, אבל לא עשה בדיקת PCR גם שמעתי גם על מקרים שהייתה בעיה במעבדה ולא קיבל תשובת PCR.

פרופ' חגי לוין: אז למקרים החריגים הללו צריך לתת מענה, ובהחלט יתכן שמומחה יכול לקבוע שבמקרה הזה או המקרה שציין פה חבר הכנסת מקלב שהיה היפוך סרולוגי אז אפשר כן להגדיר אותו כמחלים, אז זאת נקודת אחת, לכן וועדת החריגים המקצועית היא חשובה, דבר שני עדין לא שמענו תשובות מספקות ולא ראינו ניתוח ספציפי לקבוצת הגיל של 12 עד 16.

פרופ' חגי לוין: אנחנו ראינו שילדים מתחת לגיל 12 יש להם פחות דעיכה חיסונית, יכול להיות שזה נכון גם לגבי החיסונים וגם לגבי ההחלמה, צריך לבדוק לעומק את הדבר הזה ויתכן שמזה נגזר שאפשר להיות יותר מקלים כלפי קבוצת הגיל הזאת.

פרופ' חגי לוין: לגבי ההנחיות עצמן, אני חושב שמאוד חשוב האמת שהוועדה עסוקה וכל הזמן מתקדמת קדימה, אבל חושב שיהיה מי שגם במשרד הבריאות וגם מחוצה לו שיפיק לקחים, שיתחקר את מה, אני חייב להגיד אנחנו לא רואים סיבה למה לא ניתן היה להשאיל ספרים בספריות גם קודם לכן, זה לא רק שאלה של סגור פתוח, זה גם שאלה של אופי הפעילות, אם בנאדם בספריה ועם כל הכבוד, בספריה לא צועקים בנאדם נכנס עם מסיכה על הפנים ולוקח ספר ברור שאין בזה בעיה גם לגבי הנושא של האטרקציות בחוץ והמסעדות בחוץ, שאתה אמרת כל הזמן יושב ראש הוועדה, זה לא רק עניין של עכשיו התחלואה ירדה, שזה חלק מהעניין, אלא גם העניין שהסיכון יותר נמוך ולכן אני חושב שכן חשוב לתחקר אחורה כי בהחלט יתכן שבזמן הלא רחוק, נראה גל נוסף, צריך להבין את הדבר הזה, גם עכשיו שמקלים, צריך לשדר לציבור את המסר שהדברים יכולים להשתנות, אנחנו לא יודעים מה יקרה עכשיו עם תחלואת השפעת שיכולה לבלבל אותנו, אז לכן הממשק הזה בין הועדה ובין הכנסת לממשלה והפיקוח והביקורת המקצועית והציבורית על ההחלטות שקורות הוא מאוד חשוב, כולל הניסיון לתחקר אחורה ולהבין האם צדקנו בהחלטות או שהחמרנו או הקלנו יותר מדי, תודה רבה.

גלעד קריב: תודה פרופסור לוין, אני אציין עוד פעם שלפחות אנחנו לא בתחושת כפי שאמר ראש הממשלה, אנחנו לא באווירת מסיבת סיום ואני חושב שגם נקודת המוצא שלנו מבחינת הערכות המדינתית חייבת להיות שיגיע עוד גל, הלוואי ולא יגיע, אבל מבחינת עבודת המטה וכו' לזה צריך להתכונן.

גלעד קריב: אני מזמין אותך כנציג הר"י גם לעמוס על שכמיכם את עבודת הפקת הלקחים מהגל הזה, משרד הבריאות בוודאי טוב שימצא את המשאבים גם בסדר היום העמוס שלו, לעשות תחקור אחורה ואני בטוח שהם יעשו, אבל בעיני העולם האקדמי, העולם המקצועי שלכם ליווה אותנו גם תוך כדי הגל וממשיך להוות טוב שיהיה גם קול שלכם שאומר בוא נפיק מסקנות, מה היה טוב, מה אפשר לחשוב על שיפורים להבא, אני בטוח שהדברים מצד הר"י יתקבלו בחפץ לב על ידי משרד הבריאות.

גלעד קריב: תודה לך פרופסור לוין.

גלעד קריב: אני כן רוצה לומר משהו אחד על נושא הקטינים.

גלעד קריב: חייבת להיות לנו תודעת אחריות מוגברת לגבי הקטינים פעמיים, קודם כל מצד בריאות הציבור, הן לאזרחים שחייבים לשמור עליהם ולטפח אותם, אבל גם בגלל הסיפור הנורמטיבי, מדובר בקטינים האוטונומיה שלהם וכו' היא עובדה שגם משרד הבריאות גם ה-FDA עשו פה הדרגה בגילאים.

גלעד קריב: אני חושב שהדברים של פרופסור לוין הם חשובים במובן הזה שקיימת חרדה בציבור על סוגיית תופעות הלוואי בקרב ילדים, אני חושב שגם אתם יודעים שמפלס החרדה גבוה ביותר הוא סביב ילדים וגם פה אנחנו חייבים לבדוק את הדברים לעומק, שמענו את הדברים, את ההסבר של ד"ר אלרועי פרייס קיבלנו, אבל אני חושב שכדאי לחשוב איך מציגים התייחסות יותר נרחבת לשאלה למה בקבוצת גיל הזאת אנחנו עוד לא עושים את הדברים טיפה יותר מדורג.

גלעד קריב: אני מזכיר שלגבי גילאי 12-16, אז ככל שמדובר על החיסון השלישי, ממילא זה יגיע רק בסוף דצמבר, החצי שנה, אני העליתי פה את השאלה האם לא נכון היה לפחות את השנתיים האלה של 16 עד 18 גם לגביהם לחכות עוד טיפה בחיוב, ד"ר אלרועי פרייס זה מעמיד אותם בסכנה, אנחנו כל הזמן נשמח שתמשיכו לחשוב על העניין הזה ואני גם מזכיר עוד פעם לציבור הכללי, אני לא מקל ראש בנושא הבדיקות ועל ההשפעה שלהם וגם לא על ההשפעה הכספית, אבל לציבור עומדת היכולת לא להתחסן ולעשות בדיקות, אם דעתי הייתה נשמעת אולי ברגע מסוים נדאג שהיא תשמע, יכול להיות שגילאי 16 עד 18 ראוי היה לפטור מתשלום, סליחה יכול להיות שהיה ראוי לפטור את גילאי 12 עד 18 מתשלום על בדיקות, במקרה של אי חיסון, כי בסופו של דבר בגילאים האלה מי שמחליט שהילד לא יתחסן זה ההורה, הילד פחות אוטונומי, צריך להבין את החשש המוגבר, טוב הייתה עושה המדינה אם הייתה אומרת לציבור הרחב, אנחנו מאמינים בחיסון לגילאים האלה, לכו תתחסנו, אם אתם לא מתחסנים, לדעתנו המקצועית אתם מסכנים את הילדים, אבל מתוך כבוד לזה שעסקינן בקבוצת גיל מיוחדת אני הייתי פוטר את כל הציבור שהוא מתחת לגיל 18 מתשלום בעבור בדיקות, כמו שאתם עושים מתחת לגיל 12, נכון?

גלעד קריב: ממילא אתם עושים את זה, כמו שעושים למנועי חיסון.

אילנה גנס: דעתנו המקצועית הייתה להמשיך לממן על חשבון המגינה עד גיל 16 לילדים לא מחוסנים, שלא התקבלה.

גלעד קריב: אני מתכוון להעלות את הנקודה הזאת ולא עד גיל 16.

אילנה גנס: דרך אגב נכנס במסגרת מגן חינוך לכל הגילאים.

גלעד קריב: כן אבל השאלה אם הבדיקה שנכנסת במגן חינוך טובה גם להליכה של הילד עם חבריו אחרי הצהריים - - -

אילנה גנס: כן, מאפשר תו ירוק.

גלעד קריב: אז אם נעבור בעקבות הפיילוט שאני מבין שהיום התפרסם שהנתונים הם יחסית מוצלחים, הראשוניים, אם נעבור, ראיתי איזשהו פרסום, אם נעבור למדיניות שבה בעצם ילדי ישראל נבדקים בבתי הספר והבדיקה הזאת טובה גם למה שקורה אחרי הצהריים, מצוין, אם לא, אני הייתי שוקל על פטור מתשלום, נעלה את זה אל מול הגורמים.

גלעד קריב: עוד שנייה נצביע, רק חשוב לי, אנחנו נשמע את כל הדוברים אבל ההצבעה נעשה בהתאם ללוחות הזמנים של חברי הכנסת.

גלעד קריב: גברת רחל מנדלוביץ', אני מבין שאת בעצם האחראית על המחשוב במשרד הבריאות, אני מניח שיש לך ימים עמוסים לאחרונה, אז קודם כל אנחנו מחזקים את ידייך, אז אנחנו נשמח להתייחסות שלך לשתי סוגיות, אלף אם את רוצה לשתף אותנו בכל הסיפור של מה שקורה עכשיו, אבל הדבר השני שחשוב לנו כוועדה, לשמוע ממך זה הסוגיה של מה יקרה בעידן סריקת הברקוד, מבחינת אגירת המידע, שמירת המידע.

רחל מנדלביץ': אז קודם כל באמת מבחינת רק מספרים כדי שכולנו נהיה באותו עמוד, עד היום בבוקר למעלה מ-2.3 מיליון איש קבלו את התו הירוק מתוך 4.5 מיליון, כמעט 4.5 מיליון זכאים, האוכלוסיות שכרגע עדיין לא נתמכות זה אוכלוסיות מאוד ספציפיות, אוכלוסיה של כאלה החלימו בטרם ההחלמה קיבלו חיסון אחד, מדובר באוכלוסיה של 27,000 ואנשים שבאמת לא יכולים כרגע להנפיק תו ירוק וילדים בקונסטלציה מסוימת שזה עוד אוכלוסיה של מאה ומשהו אלף ילדים, פרט להם כל מי זכאי לתו ירוק יכול להנפיק תו ירוק והמערכות עובדות והעומסים הם כאלה שאנחנו מתמודדים אתם בכבוד.

רחל מנדלביץ': עוד דבר שהיה לי חושב להגיד ביחס או בהתייחס למה שנאמר קודם לגבי תעודת קורונה, מהקופות אז כאמור, באמת אפשר לקבל תעודת קורונה מהקופות ויתר על כן הקופות עושות מהלכים של לשלוח ב-SMS לכל הזכאים, ככה שאתה אפילו לא צריך לפנות, אלא פונים אליך ונותנים לך את התעודה, אז זה אמור להקל גם על אוכלוסיות שיותר קשה להן והן פחות דיגיטליות וכו'.

רחל מנדלביץ': בהתייחס רגע ל-QR CODE שמעוגן גם בתעודת הקורונה וגם בתו הירוק, בפורמט קצת אחר, מתוך הבנה שהייעוד של כל אחד מהתעודות הוא ייעוד קצת שנה, ה-QR CODE הוא למעשה איזשהו קטע קוד מאפשר לכל מי שיש לו את המפתח, מצפין בעצם מידע ומאפשר לכל מי שיש לו מפתח לצפות בו.

רחל מנדלביץ': הדבר הזה קורה בתוך האפליקציה, אין שמירה של הנתונים בשרת, אנחנו לא יודעים איפה אדם ביקר אנחנו לא יודעים איפה סרק את ה-QR CODE או מי סרק כדי לאמת את זהותו ואת העובדה שהוא מחזיק בתו ירוק, כל הדבר הזה לא נשמר אצלנו, אין שרת מעורב בכלל.

גלעד קריב: איך בעלי עסקים, הסריקה מתבצעת על ידי זה שבעל העסק מוריד את האפליקציה הייעודית הזאת למכשיר הסמארטפון שלו.

רחל מנדלביץ': נכון מאוד, ואז הוא יכול לסרוק גם את התו הירוק שהוא על אפליקציה אחרת, זאת אומרת על מכישר טלפון אחר שנושא את האפליקציה וגם את דף הנייר וברגע שהוא עושה את זה הוא מקבל באפליקציה שלו חיווי שמדובר בתעודה אותנטית, את תעודת הזהות של האדם ואת התוקף התו הירוק, הוא לא רואה את השם שלו.

גלעד קריב: וזאת הסיבה שכל הדאטה נמצאת במאגר של האפליקציה?

רחל מנדלביץ': זה לא כל הדאטה נמצא במאגר של האפליקציה, מה שקורה זה ה-QR CODE הציור השחור הזה, כולל בתוכו את הנתונים באופן מוצפן, ברגע שיש לאפליקציה את המפתח, את ה-PUBLIC KEY הזה שמאפשר לסרוק את זה ולקרוא את זה אז בעצם נפתח הקוד ורואים מה מוסתר שם.

רחל מנדלביץ': מה שמוסתר שם זה לא כל המידע של כל האנשים זה ספציפית עבור הבנאדם נושא התעודה.

גלעד קריב: אבל אין חיווי אחורה, למאגר של האפליקציה שהקוד הזה נסרק במקום מסוים בשעה מסוימת.

אוסאמה סעדי: אבל אז מפלאפון לפלאפון אין את המספר פלאפון, לא עובר שום דבר?

אוסאמה סעדי: שם?

אוסאמה סעדי: כל הדברים האלה?

רחל מנדלביץ': לא, הדבר היחידי שמוצג זה מספר תעודת הזהות והתוקף.

גלעד קריב: אז אני רוצה רגע בהקשר הזה לשאול, יש גם אוכלוסיות אבל גם סיטואציות של תו ירוק שאין שום דרך לסרוק בהם את הברקוד, אני חושב למשל על בית כנסת אורתודוכסי שפועל בשבת תחת התו הירוק ואנחנו כן רוצים לא כרגע, אני לא מעלה את השאלה אם הם כן עושים את זה או לא עושים את זה, בוא נניח שהם מצייתים לתקנה, הם אמורים לעכשיו לבדוק את תו ירוק על פי התקנות, איך הם יבדקו את התו הירוק?

גלעד קריב: האם פה שואל בייחוד את משרד המשפטים, האם אנחנו ערוכים?

עדי עמיתי: יש החרגה לבית כנסת בשבת.

גלעד קריב: יש החרגה, האם יש לנו, הציפייה שלנו שלמשל במוסדות תרבות חרדיים אז כן יהיה לפחות האדם שבודק כי אם הוא ספציפית יהיה עם נייד חכם שיבדוק את בעצם את הברקודים שיהיו מודפסים, נכון?

עדי עמיתי: צריכים להביא את זה מודפס.

גלעד קריב: ברור בסדר גמור, אני גברת מנדלוביץ' יש עוד דבר שאת חושבת שאנחנו צריכים לדעת בתחום האחריות החשובים שאת עוסקת בהם?

רחל מנדלביץ': לא, רק אם יש לכם שאלות נוספות, אני פה כדי לענות.

גלעד קריב: אז אלף תודה, אני רק כן רוצה לומר פה לחברותיי מהלשכה המשפטית של משרד הבריאות, הדבר צריך להיות מעוגן בתקנות, אנחנו סומכים לחלוטין על הדברים של גברת מנדלוביץ' לגבי אי האגירה וכו', אבל הדברים צריכים להיות מעוגנים ברמה נורמטיבית כי בין השאר, התקנות האלה גם מייצרות תקדימים לעתיד, זאת אומרת יש פה איזשהו שכבה של הסדרת תחיקתית, אם אנחנו לא יכולים לטפל בזה בחקיקה ראשית, אבל האמירה הזאת היא נאמרת?

עדי עמיתי: נאמרת בסעיף 3 ד' 2.

גלעד קריב: אז כיוונתם לדעת קטנים, איזה סעיף?

עדי עמיתי: 3 ד' 2 בעת סריקת אמצעי האימות יופיע באמצעי הסריקה ובו בלבד רק המידע האמור בתקנת משנה ב' והוא ימחק מיד עם תום הצגתו למבצע הסריקה ולא ישמר באמצעי הסריקה או בכל דרך אחרת מלבד באישור התו הירוק עצמו.

גלעד קריב: בסדר מה שאני מבקש זה שייעשה לנגלה הבאה של התקנות, יהיה שם גם התייחסות לנושא של לא ייעשה בו שימוש בסדר?

גלעד קריב: אלא לטובת אישור התו הירוק, או שאני לא קורא נכון וזה בעצם נמצא?

עדי עמיתי: הוא ימחק מיד.

גלעד קריב: לא משנה, האמירה הזו שבעצם כל הסיפור הזה, הדבר היחיד שזרימת הדאטה הדיגיטלית כי אני פשוט חושב על מה עשינו עם הפיקוח הטכנולוגי?

גלעד קריב: אני רק מבקש שתהיה פה, לא כרגע.

עדי עמיתי: נבדוק מבחינת הנוסח.

גלעד קריב: אני מבקש שהאלמנט הזה של הגבלת השימוש על איסור הכניסה על פי התו הירוק תופיע בלשון התקנות, אני אומר עוד פעם תמיד צריך לחשוב גם על איזה תקדימים נוצרים שיבואו לעשות משהו נוסף.

גלעד קריב: בסדר, אנחנו, כן בבקשה אפרת.

אפרת חקק: יש לי כמה שאלות, אחד האם אתן יכולות לפרט טיפה יותר על תעודת הקורונה ומה בעצם מופיע שם?

אפרת חקק: כי לפעמים אתם מדברים על זה, קראו את התעודה ולפעמים אתם מדברים על זה יותר כפנקס חיסונים, מדוע אם יש למישהו מנה אחת?

אפרת חקק: האם זה מופיע לא מופיע?

אפרת חקק: מה זה אומר?

אפרת חקק: וגם בדיקה סרולוגית שלא בהגדרה זה לא מופיע בדיקה סרולוגית אז מה בדיוק זה תעודת הקורונה החדשה שלנו?

אפרת חקק: זה אחד, דבר השני אני אשמח אם תסבירו לוועדה את התיקון המעין טכני שאתם עושים להגדרה של מחלים או מחוסן בתעודת מחלים או מחוסן, שאני חושבת שבסוף התיקון הטכני הזה לא יצא הכי מוצלח ושווה לחשוב עליו לתיקון הבא, אבל תסבירו את מה שעשיתם לפחות לפרוטוקול, ושאלה אחרונה אשמח תסבירו בעצם למה אתם מבקשים על כניסה מדורגת לתוקף של הפתיחה של המסעדות בחוץ, המסעדות הפתוחות ומה בעצתם אתם רואים לראות או לבדוק עד יום שני, מה זה נותן לכם בעצם מבחינה אפידמיולוגית?

עדי עמיתי: בעניין תעודת הקורונה, אני אגיד שזה לא עניין חדש ורחל יכולה להסביר בדיוק מה, את החידוד.

גלעד קריב: רחל איתנו עדיין?

גלעד קריב: יכול להיות שהיא ירדה.

רחל מנדלביץ': אוקי אז ככה, אז תעודת הקורונה היא למעשה תעודה שהייתה כבר קיימת, מזה זמן היא לא תעודה חדשה, מלבד ההודעה שהכותרת שלה השתנתה, זו תעודה שלמעשה מפרטת את המצב האפידמיולוגי שלי ובלבד שסיימתי את הכול, כלומר אם קיבלתי חיסון אחד מתוך שניים הנדרשים בפייזר, אני לא יכולה להנפיק אותה, אם סיימתי פרוטוקול או שהחלמתי או שהתחסנתי בשלושה חיסונים והתחסנתי בכל מיני וריאציות מהסוג הזה אני יכולה להנפיק אותה, היא כולל QR CODE גם כן, הפורמט שהוא פורמט בינלאומי באופן המדינות שנמצאות איתנו בהסכמה או בפלטפורמה שחברות בה נכון להיום כ-40 מדינות, כל אחת יכולה לסרוק את תעודה ולוודא את האותנטיות שלה, כלומר גם אנחנו עבור אזרחים זרים שבאים לבקר בישראל ונושאים תעודה בפורמט הזה, גם אזרחים שלנו שנוסעים מאחד מ-40 המדינות האלה, יכולים לסרוק את התעודה הזאת ולראות שהיא אכן תעודה אותנטית.

רחל מנדלביץ': אז זו תעודת הקורונה, היא תעודה רפואית כפי שאמרה אילנה, היא כוללת את האירועים האפידמיולוגים שעברתי, וזה לעומת תו ירוק שהיא למעשה תעודה מנהלית שבעצם מעגנת או מאפשרת למי שמחזיק בה לצורך שירותים, על בסיס מדיניות ישראלית, פנים מדינית.

אפרת חקק: אז אתה מקבל אם עשית לדוגמא קיבלת שתי מנות של החיסון אבל לא חיכית את העוד שבוע לדוגמא, אז תקבל תעודת קורונה?

רחל מנדלביץ': נכון, תעודת קורונה היא באמת אם המדיניות להנפקת תעודת קורונה והמדינות להנפקת תו ירוק הן בהכרח לא אותה מדיניות, אז אם עשיתי שני חיסונים על פי הפרוטוקול של המלא של פייזר או של כל חיסון שיחליטו עליו במדינת ישראל אחר כך, אני יכולה להנפיק את תעודת הקורונה הזאת, אנחנו כרגע הסרנו ממנה את תאריכי תוקף כי למעשה התוקף שלה נקבע על פי המדינה שאליה אני נוסעת שמחילה את המדיניות שלה בכניסה למדינה ולכן אין משמעות לתוקף ישראלי כי זה תלוי במדינה המארחת, יכול להיות שהמדינה המארחת מגדירה עשרה ימים לחיסון השני, שבועיים מהחיסון השני או כל הסדרה אחרת ולכן אין משמעות בעצם לתוקף, אז התעודה הזאת היא בעצם נועדה לצרכים בינלאומיים, לעומת תו ירוק שנועדה לצרכים פנים מדינתיים.

אפרת חקק: ומי שנחשב אצלנו כמחלים בגלל בדיקה סרולוגית זה יופיע פה?

רחל מנדלביץ': כן, לגמרי, זה יופיע גם עם אינדיקציה שזה על בסיס.

אפרת חקק: תסתכלו שנייה על ההגדרה שלכם, בהגדרה כתוב הכוללת את תאריכי קבלת החיסון או תאריך ההחלמה.

אילנה גנס: נכון, אדם שהוכר כמחלים על פי בדיקה סרולוגית זה בעצם מוגדר כהחלמה על בסיס בדיקה סרולוגית כולל תאריך בדיקה.

אפרת חקק: זה לא בדיוק תואם את הניסוח אבל כל עוד זה נכנס פנימה.

גלעד קריב: בסדר גמור.

גלעד קריב: עוד התייחסויות לשאלות של היועצת המשפטית?

עדי עמיתי: אולגה ממשרד המשפטים לעניין השאלה של ההגדרות.

גלעד קריב: בבקשה ד"ר פרישמן.

ד"ר אולגה פרישמן: שלום, לגבי העניין של התיקון של ההגדרות, בעצם מדובר בסוג של תיקון טכני, בגלל שעבירת השהייה למי שלא מחזיק בתו ירוק בעצם מפנה להגדרה של מחלים ומחוסן ולהבנתנו בפועל לא מנפיקים את התעודה עם הנוסח שהיה קיים כרגע, המשמעות היא הנחה שהתעודה כן הונפקה בפועל, אז המטרה הייתה לתקן את הנוסח כך שתהיה הנפקה, שהבסיס להנפקה תהיה ההנפקה של אישור על זכאות לתעודת מחלים, אישור של תו ירוק.

דובר: אבל זה כן יאפשר לכם, אני חושב שכדאי, מי שזכאי לתו ירוק בדיעבד לקבל, להציג אישור שעשו חיסון אחד לפני שנה, הם לא זכאים לתו ירוק ועדיין לכאורה יקבלו אישור קורונה לא?

אילנה גנס: ללא פרוטוקול מינימאלי נדרש, אתה לא תוכל להנפיק.

רחל מנדלביץ': מה שאני דיברתי זה לא על התעודת קורונה זה על התיקון הטכני, מה שקראנו לו לגבי ההגדרת תעודת מחלים ומחוסן.

אילנה גנס: בעצם אנחנו בדרך כלל נוהגים בהקלות בצורה מדורגת, מחליטים על קבוצה של הקלות, עוקבים אחרי מצב תחלואה ולאחר מכן בהתאם למגמות מחליטים אם אפשר להתקדם הלאה להמשך, בעצם גם ההגבלות הנוספות שהוסרו והועברו למסגרת הפעימה הבאה, אנחנו בהמלצה שלנו, היה לדחות אותם לשבוע נוסף, אבל זה מה שהוחלט בקבינט, הקבינט החליטו להקדים את כניסתן לתוקף כבר מעכשיו מ-11 לחודש.

גלעד קריב: בסדר גמור, אנחנו עכשיו רוצים לחתור לעבר סיום, מספר התייחסויות קצרות של דוברים נוספים, מר צבי דביר בבקשה התייחסות קצרה.

צבי דביר: טוב קודם כל אני מודה ליושב ראש על ההזמנה, בדרך כלל אני מופיע בוועדות האלה בתור דווקא בתחום יותר של פרטיות, בעצם עמותה, אבל כאן אני בתור אזרח פרטי ולכן אני לא מופיע פה תחת כותרת מסוימת.

צבי דביר: אני כן רוצה קודם כל לגבי באמת הנושא הטכני שבאמת תעודת הקורונה, כל הבעיה של הפרק הזמן של ההתארגנות הייתה יכולה להיפתר פשוט על ידי זה שבהוראת שעה של השבוע שעוד נותר גם כן לאפשר פשוט הכרה בתעודות שהיו עד שיסתיים הפרק זמן הזה.

צבי דביר: יש כן בעיה טכנית ואני לא רוצה כאן להיכנס לויכוח, אבל נקבע שתעודת קורונה לפי מה שאני מבין מההגדרות, זה בסך הכל הפרוטוקול שמה האדם עבד לכאורה יכול להיות פרוטוקול שהבנאדם אומר, אוקי עברתי את זה ואת זה אני לא זכאי בכלל להיות בתו ירוק, אבל אני יכול להוציא את המסמך הזה שקוראים לו תעודת קורונה שאומרת שאני לא זכאי לתו ירוק ולפי ההגדרות האלה לכאורה יהיה כאן בעיה שהוא יוכל להציג את זה לפי בהוראת שעה הזאת, זזה נקודה שלכם לבדוק את זה, זה לא כל כך אינטרס שלי.

צבי דביר: בכל מקרה אני כן רוצה להתייחס לתמונה הרחבה יותר של כל התקנות הקורונה, בעצם הן נקבעו ונחקקו מהעיקרון של מה שנקרא צמידות המטרה, זאת אומרת לכל פעולה צריכה להיות הצדקה אפידמיולוגית מוצדקת לפגיעה שהיא גוררת, וזה מה שעבר כחוט השני בדיוני הוועדה בפרט אלה שאני עקבתי אחריהם שכל פעם היה בהם - אוקי באמת יש איזושהי מגבלה, או שיש עכשיו איזושהי פתיחה של מגבלה שהייתה קודם, הקלה שלה, ואנחנו נצדיק את זה כי הנתונים מראים כך או אחרת.

צבי דביר: פה לצערי נעשה מהלך מאוד משמעותי גם של הפקעה רטרואקטיבית של אישורים קיימים וגם שבעצם איזשהו שינוי של ההגדרות האלה קדימה, שההצדקה האפידמיולוגית שלה לא ברורה.

צבי דביר: אתמול בערב הייתה ישיבה של הצט"ם - צוות טיפול מגיפות - שהתחילה בשמונה והסתיימה כנראה בשעות הקטנות של הלילה, ככל הנראה כי היו שם דעות מנוגדות לעמדות שנראות קונצנזוס פה.

צבי דביר: בזמנו לפני כמה ימים ד"ר אלרועי פרייס אמרה שהפרוטוקול של הצט"ם יהיה גלוי להיום, כלומר שאנחנו נראה אותו גם לדיון בוועדת הרווחה והעבודה וגם לדיון הזה, לצערי זה לא נמצא וזה קצת בעיה אנחנו בעצם מאשרים פה מהלך מאוד משמעותי עם ידע בסיסי לוקה.

צבי דביר: עכשיו אני לא בא מתחום הרפואה ולכן אני לא להיכנס לדוח האפידמיולוגי אז אני משאיר למומחים.

צבי דביר: אני כן רוצה לתת דוגמה אחת קלה רק בשביל להבין את הבעייתיות, אנחנו בעצם הבעיה שלנו זה שבעצם יש לנו שני מחלות קורונה, יש לנו את מחלת הקורונה שקיבלנו את החיסון כנגדה, נקרא לזה קורונה בסיס והחיסון הזה פותח על בסיס האספקטים של אותו וירוס, וכרגע הזן הדומיננטי אצלנו זה מחלה טיפה שונה שנקראת קורונה זן דלתא ואנחנו באמת רואים שככל שיש יותר קורונה זן דלתא בארץ ככה האפקטיביות של החיסון יורדת.

צבי דביר: עכשיו יש כאן תהליך של ירידת האפקטיביות של החיסון, זה דבר שהוא ידוע, אבל במחקרים שעשו ואנחנו יודעים שיש שני תהליכים בו זמנית, אחד הזמן שעובר מאז שניתן החיסון והשני שבאחוז החולים יש יותר אחוז גדול של כאלה שנדבקו מזן דלתא לעומת הזן הבסיסי, עכשיו אני צפיתי במחקרים שראיתי וגם המחקרים שהוצגו על ידי ד"ר אלרועי פרייס שיהיה באמת של ניתוח של אוכלוסיה לא רק על קבוצת גיל אלא גם כן פר וריאנט, כי אנחנו לא יכולים להסיק בגלל שיש לנו כאן

צבי דביר: בעצם שני פרמטרים שהם קורים בו זמנית, אנחנו לא יכולים להסיק מסקנות כל כך משמעותיות על בעצם מחקר שנעשה בלי ההפרדה הזאת.

צבי דביר: יש גם כן שאלה שאנחנו יודעים לפי, משרד הבריאות מניח כאילו הציג הערכה שבעצם בסוף השנה כבר יהיו לנו חיסונים שניתנים לזן דלתא, אני לא ראיתי שום התייחסות, סליחה?

גלעד קריב: אני רק אבקש לקצר.

צבי דביר: אני לא ראיתי שום התייחסות בדיונים לגבי באמת זה אם עכשיו אנחנו מחסנים הרבה מאוד אנשים באמצעות בעצם מעודדים אותם או מאלצים אותם להתחסן בחיסון שהוא מותאם ביחס למחלה הקודמת, מה תהיה המשמעות כאשר בעוד חודשיים יסתיימו הניסויים הקליניים של פייזר וכבר יהיה לנו כאן אישור להשתמש בהם, כלומר זה יפגע לנו בעצם בהתחסנות אל האוכלוסייה כשבאמת יהיה העדפה מאוד חזקה באמת לחיסון השלישי.

צבי דביר: אז אני לא רציתי כאן לנושא האפידמיולוגי, אבל כן אני רוצה שאנחנו נחזור באמת לשאלה של צמידות המטרה, ואוקיי אנחנו אומרים אנחנו רוצים לעודד התחסנות אנחנו רוצים לעודד יותר שלא יבואו אנשים שיכולים לסכן את האוכלוסייה למקומות שפועלים תחת תו ירוק ולכן יש הרבה אנשים שאו בגלל שהם מנועי חיסון או בגלל זיבות אחרות או אפילו בגלל זה שהם מעדיפים להמתין לחיסון מותאם זן דלתא, לא רוצים כרגע להתחסן, עכשיו אנחנו יכולים באמת לבקש מהם, אורי אתם רוצים לא להתחסן אין בעיה, תביאו אישור, אני יכול, אין לי בעיה, אני יכול ללכת לבדיקה, לקחת את החולים שלי ולהביא, מצאתי בדיקה מאוד אמינה PCR, אני מבחינת ההצגה של התקנות, אני יכול להיכנס לאזור של תו ירוק כי יש לי בדיקה שהיא הרבה יותר אמינה.

גלעד קריב: מר דביר שנייה, אני רוצה רגע להבהיר, אנחנו כרגע לא פותחים פה, אתה מוזמן מספר נקודות, אתה יכול גם להגיש נייר בכתב שעשית, קיבלנו אותו היום.

סימון דוידסון: רגע אני לא מבין, אתה מייצג את מי?

גלעד קריב: הוא אזרח, אזרח מודאג, זה בסדר.

צבי דביר: בדרך כלל אני מייצג עמותה שעוסקת בתחום הפרטיות.

סימון דוידסון: לא אתה דיברת, אני איבדתי אותך אחרי שלושה משפטים.

גלעד קריב: לא שנייה, אני דווקא עוקב אני מבין, הכול בסדר, בוא האם ישנן עוד נקודות עקרוניות שאתה מבקש להעלות?

צבי דביר: אני מבקש רק לפחות להבא, אני אמשיך את הקו של כבוד היושב ראש שדיבר באמת על כך שתלמידים יהיו פטורים מתשלום עבור בדיקת PCR אני חושב שמכיוון ההצדקה פה פחותה מאשר החיסונים הראשונים, אני חושב שכדאי לחשוב על באמת מנגנון שיאפשר את התו ירוק ארעי, גם בחינם גם לעובדים, או סטודנטים, כי לא יכול להיות למשל שעובד יאבד את מקום עבדותו בגלל שהוא לא מוכן להתחסן, מוכן להיבדק אבל אין לו כסף בשביל להוציא כל שמה ימים, ואוצו דבר סטודנטים ואני חושב שזה משהו שצריך להסתכל במחשבה קדימה.

גלעד קריב: אני מבקש לעושות פה הבחנה, אלף תודה על הדברים, אנחנו מיד נבקש מאילנה חשוב לשמוע עוד שני דוברים, זהו להתייחס אני לא אתייחס לעניינים האפידמולוגים אני חושב שעל חלק מהדברים שהעלית נשמעו פה תשובות מאוד ברורות של אלרועי פרייס, מותר לקבל אותן או לקבל אותן, אבל אנחנו לא בכל דיון בתקנות פותחים מחדש את הדיון האפידמיולוגי.

גלעד קריב: ד"ר שרון אלרועי פרייס הייתה כאן למשך דומני שעה וחצי בדיון הקודם, נשאלה הרבה מאוד שאלות, כולל למשל את השאלה הזאת של התאמת החיסון הנוכחי להתמודדות עם זן הדלתא, אבל אני אשאיר את התשובות האפידמיולוגיות לאילנה.

גלעד קריב: אני אומר שברמה הנורמטיבית אני חושב שיש יסוד מסוים בדבריך לגבי מקומות עבודה, אני חייב לומר שגם דעתי לא הייתה עד הסוף נוחה שבתו ירוק למקומות העבודה עלות הבדיקות מושתת על העובדים, אנחנו ביקשנו לבדוק את העניין הזה ולחשוב עליו ובין השאר בגלל זה אנחנו נגיע תוך כמה ימים עכשיו מסתבר שצריך ביום ראשון להגיע לבדיקת התקנות של התו ירוק למקומות עבודה בגלל עניין תעודת הקורונה, אבל יש פה שאלה, אני חושב שהזכות של אדם לחופש עיסוק, אדם במקום עבודה, האמירה או שאתה מתחסן או שתספוג את הבדיקות עליך, יש שם סימן שאלה.

גלעד קריב: בתחום הפנאי והתרבות אני לחלוטין לא מסכים איתך.

גלעד קריב: אין שום סיבה שאם אדם לא רוצה להתחסן או לא ישקלל את עניין הבדיקות בתוך ניהול צריכת התרבות והפנאי שלו.

גלעד קריב: לגבי סוגיית הקטינים, מכיוון שעד גיל 12 ממילא יש הסכמה עם המדינה שהבדיקות הם על חשבון המדינה, אני חושב שמתוך כבוד לפער הנורמטיבי שיש בין קטינים עד גיל 18 לבגירים היה צריך לפטור, או שהבדיקות עד גיל 18 תהיינה במימון המדינה ואנחנו עוד נידרש לעניין הזה.

גלעד קריב: אז אלף תודה על השקעת הזמן, אתה שולח לנו לא מעט פניות וזה חשוב, אני מזמין אותך באמת להפיץ, אנחנו נדאג להעביר את הפניה שלך בכתב, היא תהיה באתר הועדה, לפני נבקש מגברת גנס לחתום עוד הערות קצרות מאוד, שי ברמן עדיין איתנו?

גלעד קריב: מנכ"ל איגוד המסעדות?

גלעד קריב: אז מר ברמן מנכ"ל איגוד המסעדות והברים אתה מבקש להתייחס אבל ממש, אנא בקצרה.

שי ברמן: כן, אני האמת היא שהתכוונתי לעלות רק להגיד לך ולחברי הועדה תודה על השמעת קול מאוד ברור בנושא של תו הירוק בחוץ, למשך דיוני הועדה בשבועות האחרונים, אבל אז קראתי את התקנות וחשכו עיני.

גלעד קריב: אז הסב את תשומת ליבנו.

שי ברמן: אז בבקשה, יש טעות שכנראה טעות סופר מכיוון שאני מכיר את הסיכומים בין משרדי הממשלה השונים, על המגבלות של הקהל של התפוסה בחוץ, דובר על מעל 100 מטר, מרו ששטחו החיצוני מעל 100 מטר, על הגבלה של מטר וחצי מרחק בין שולחנות ומה שמופיע בתקנות זה אדם לכל שבעה מטר שזה משהו שלקוח בכלל מעולם הקניונים, ממקומות שהם סגורים, ממשטחים הרבה יותר גדולים וממה שאני מבין עכשיו, עוד מבין מהשיחות שאי ככה קצת מנסה לקיים תוך כדי אני מבין שמדובר בטעות, אבל אני רוצה לקבל גם את ההתייחסות שלך קודם כל, שתדע את זה וגם אם אפשר לקבל את ההתייחסות של בריאות, כי הדבר הזה הוא אקוטי עבורנו.

גלעד קריב: המשמעות של בנאדם אחד לכל 7 מטר רבוע זה שאין משמעות לפתיחת אזורי ההושבה של מסעדות בחוץ.

סימון דוידסון: הם התבלבלו זה אחד ל-7 מטר בבריכות.

גלעד קריב: לא, בקניונים, במקומות של תו סגול.

גלעד קריב: אילנה בוא נעשה רגע התייחסות.

גלעד קריב: הלשכה המשפטית של משרד הבריאות, זאת טעות סופר או לא?

אילנה גנס: כל מקום של תו סגול זה בעצם זה 7 מטר מרחק חוץ ממסעדות, כי המסעדות הוחרגו גם בפעם קודמת.

גלעד קריב: אז איפה אפשר להבין?

אילנה גנס: זה היה מטר וחצי, או שני מטר.

גלעד קריב: איפה אנחנו נמצאים בתקנות?

גלעד קריב: שנייה מכובדי רגע בוא נהיה מסודרים, איפה אנחנו נמצאים בתקנון בסוגיה?

גלעד קריב: שי בעיה שאתה מתנהג יפה מדי, זה דבר שאתה היית צריך לומר בתחילת הדיון.

סימון דוידסון: שי איזה סעיף זה?

סימון דוידסון: זה מולך לא?

שי ברמן: זה תקנה 2 למטה, במה שהובא לכם לתקנות סמכויות, מה שאסף שלח לי.

שי ברמן: סעיף 2 בחלק התחתון, שבוטלה חובת הפעלת תו ירוק נדרשים לעמוד בהוראות תקנה 34, תקנה 34 בקיצור, לתקנות העיקריות.

שי ברמן: זה לא לפני.

גלעד קריב: בסדר גמור היועצת המשפטית של משרד הבריאות, תוכלי לעזור לנו ולהאיר את עינינו?

אילנה גנס: אנחנו בתו ירוק על אזור הישבה בחוץ ואז אמור לעבור לתו סגול, עכשיו יש לנו בעיה עם שולחנות במסעדות מכיוון שהם לא מקובעים באופן קבוע בחוץ אז אי אפשר לבדוק בדיוק את המרחק ואז לכן לא ניתן יהיה לאכוף את ההוראה בצורה מיטבית, אנחנו נבחן את זה לקראת התיקון הבא.

גלעד קריב: לא, סליחה שנייה, ממש לא.

גלעד קריב: אני רוצה להבין מה כרגע הנורמה המשפטית שחלה מיום שני על בעלי, זה לא ידחה לתיקון הבא, מה כרגע הנורמה המשפטית?

גלעד קריב: במה הם צריכים לעמוד?

אילנה גנס: בהוראות תו סגול.

גלעד קריב: ב-7 מטר רבוע לכל אדם?

גלעד קריב: זאת אומרת מסעדה שיש לה 30 מטר?

אילנה גנס: לא לכל אדם.

גלעד קריב: זה מוסדר, אני רואה ב-5, אזור הישיבה במבנה בבית אוכל לרבות באר או פאב שאינו מקום, בסדר, אז זה מקום ישיבה במבנה, אז התו הירוק לא חל עליהם, איפה כתוב מה כן חל עליהם?

גלעד קריב: ב-2 א', 5 ברור שזה לא כולל את שטחי ההושבה בחוץ, זה התיקון שעשיתם נכון?

גלעד קריב: עכשיו בואו תאמרו לי איפה בתקנות קבוע מה כן חל עליהם?

אפרת חקק: 4 ג' רבתי.

סימון דוידסון: ומה כתוב שם?

אפרת חקק: ב-א' כתוב שזה חל, אבל ב-ד' כתוב שזה לא חל על מקום ששטחו קטן מ-100 מטר.

אפרת חקק: יש עוד תקנה שרלבנטית לנו או זה רק זה?

אפרת חקק: אז אם שטח המסעדה הוא פחות מ-100 מטר אז אין הגבלת תפוסה בכלל.

אפרת חקק: זה נכון?

גלעד קריב: כן, כרגע כן, א' ו-ג' כן.

גלעד קריב: שי כרגע התקנות אומרות שאם השטח הרלבנטי שזה שטח ההושבה בחוץ קטן מ-100 מטר רבוע אז אין בכלל הגבלה.

גלעד קריב: האם נכון?

גלעד קריב: רוב שטחי ההושבה של מסעדות הם למעלה מ-100 מטר רבוע?

גלעד קריב: אני שואל.

שי ברמן: המון, זה תופס להמון אנשים זה המון עסקים שיש להם שטחי הושבה מעל 100 מטר, אני מדבר איתך ביותר מ-1,500 עסקים, אבל בהערכה גסה.

גלעד קריב: הלשכה המשפטית מה הייתה הכוונה?

גלעד קריב: הכוונה הייתה להכיל תו סגול על מקומות הושבה בחוץ?

גלעד קריב: כי זה לא היה הסיכום שלנו עם הממשלה, הרע זה לא הגיוני להחיל תו סגול, המשמעות היא אחת, ששבעה מטר רבוע זה אומר שאתה יכול בשטחי ההושבה של מסעדה סבירה להכניס 10 אנשים.

אילנה גנס: המסעדות, השאה אם זה מקום תחום ומנוהל או שהם יוצאים לרחוב ואז יש שולחנות?

גלעד קריב: אבל מדובר על זה, מדוב על שטחי ההושבה בחוץ, כולנו יודעים מה זה שטחי הושבה בחוץ, דרך אגב זב לא הם יוצאים לרחוב, כל עירייה קובעת בדיוק מה השטח ההושבה בחוץ של המסעדה, מה הייתה הכוונה?

גלעד קריב: הרי יש מסעדות שכמעט כל ההושבה שלהן היא בחוץ שיש שם 300 מטר אז מה אתם אומרים?

גלעד קריב: שמסעדה של 300 מטר מותר לה להכניס 40 איש?

אילנה גנס: בעבר אני מכירה שהיו הוגדרו מרחק של מטר.

סימון דוידסון: יש לכן עם מי להתייעץ בזריזות?

אילנה גנס: פשוט ההערה לא עלתה עד עכשיו בדיונים.

גלעד קריב: אני רוצה שנייה לומר משהו, אבל זה תראו, אבל זה היה הסיכום עם הממשלה, שמחילים בשטחים האלה תו סגול כהגדרתו במקומות אחרים.

אילנה גנס: לא, זה לא הגיוני אתה צודק.

סימון דוידסון: אי אפשר לבטל תו ירוק בחוץ וזהו?

גלעד קריב: לא, אני תראו אני מאוד מאוד זהיר בסיכומים שלנו עם הממשלה, אני רוצה לומר כך, זה לא היה הסיכום, בסדר?

גלעד קריב: אני רוצה לעשות, קחו 5 דקות, תצאי את, יש לנו, אנחנו עוד נדבר עם אילנה בעניין איך פותרים את בעיית המסכות של האנשים, תצאי רגע, דברי עם לשכת השר, אתם יודעים מי הגורמים בלשכת רוה"מ, אין לנו דרך לתקן את זה עכשיו, הרי זה תקנה נכון?

גלעד קריב: ממילא יש עד יום שני, אתם תצטרכו ממילא לעשות משאל של שרים, בסדר?

גלעד קריב: אני התחייבתי ללשכת ראש הממשלה ולמשרד הבריאות שאנחנו מאשרים את התקנות, גם צריך לכבד את הסיכומים, יש פה כנראה באמת טעות, בסדר?

גלעד קריב: אני מבקש שמכיוון שאתם ממילא צריכים להביא לנו את התקנות של מקומות העבודה כי אחרת יש לנו בעיה עם תעודת הקורונה במקומות עבודה בעצם ממחר.

גלעד קריב: תבדקו את העניין הזה, בסדר?

גלעד קריב: אין היגיון חשוב שתהיה הגדרה נורמאלית של מרחק בין שולחנות בסדר?

גלעד קריב: טוב, שי עוד דבר שאתה רוצה להסב את תשומת ליבנו אליו?

שי ברמן: רק להודות לך ששמת לב לעניין שלנו.

שי ברמן: לא אתה שמת לב.

שי ברמן: חוץ מהעניין הזה גם לעניין של התו הירוק לעובדים, שברור לגמרי שאנחנו לא נוכל לאכוף את זה, אין שום הבדל בין עובדים ללקוחות.

גלעד קריב: לא, בוודאי, בסדר מסתבר שיש יתרון בזה שנצטרך ביום ראשון לעשות עוד ישיבה נוספת על התקנות, תבדקו את העניין בסדר?

גלעד קריב: כי עם זאת המדיניות שלכם אז בואו תכריזו עליה אבל אז אי אפשר לספר לציבור שפתחנו מסעדות בהושבה בחוץ.

שי ברמן: אדוני אני רק מבקש משפט אחרון, אם אני מבין נכון אתם כרגע לא יכולים לעשות שינוי בתקנון כרגע ואתם צריכים להעביר אותם עם הגדרות.

שי ברמן: מאוד חשוב שגם בהודעה שיוצאת מהוועדה שיהיה רשום שביום ראשון אתם בכוונתכם, אני חלילה לא מכתיב לאדוני ולוועדה מה לעשות, אבל חשוב מאוד שינתן לזה פומביות כי הדבר הזה יעשה המון רעש ואנחנו צריכים להרגיע את האנשים.

גלעד קריב: אז בוא קודם כל, יש את עמדת הועדה ויש את עמדת הממשלה אז אנחנו נבדוק את זה, כרגע בוא עמדת הועדה היא ברורה, המטרה לא הייתה להעביר שטחי הושבה במסעדה כך שאין לזה שום משמעות כלכלית ועסקית בסדר?

גלעד קריב: המקומות שיש שם שטחי הושבה בחוץ פחות מ-100 מטר וגם כאלה יש אלפי מסעדות ובארים, נכון?

גלעד קריב: אז קודם כל הם רגועים הם ביום שני בכל מקרה מתחילים לתפקד רגיל בחוץ, בסדר?

גלעד קריב: וכרגע גם לגביהם על פניו אפילו אין דרישה למרחק בין שולחן לשולחן, לא שאני ממליץ להם לצופף שולחנות.

גלעד קריב: לגבי המקומות הנוספים מעל 100 מטר, חייב לבוא פתרון מהממשלה, דבר אחד לא מקובל, אנחנו לא מחכים עוד שבועיים, אני מאשר את התקנות, אבל ביום ראשון אם צריך לעשות תיקון אתם ממילא עושים משאל טלפוני, תעשו את התיקון זה דבר קטן, תביאו את המדיניות, אתם ממילא תעשו משאל טלפוני לשרים בגלל התקנות למקומות עבודה, אין לכם ברירה אלא להעביר אותם.

אילנה גנס: אנחנו נבדוק את זה.

גלעד קריב: בסדר?

גלעד קריב: אני גם אשמח אולי תבדקו עכשיו.

גלעד קריב: אנחנו נידרש לעניין הזה ונטפל בו.

גלעד קריב: רינן חיים, האם אתה עוד נמצא איתנו?

גלעד קריב: אני מבקש ממש התייחסויות קצרות, חייבים לסיים את הדיון גם מתוך כבוד לסדרני הכנסת.

רינן חיים: אוקי אז ממש קצר, אחד אני מתנצל שאין התמונה שלי, פשוט יש לי איזו תקלה טכנית פה, מה שרציתי להגיד שקודם כל וראשית כל לתקן בקצרה את סימון שלפי התו הסגול עד היום בריכות השחייה היו לפי 6 מטר לבנאדם, הבריכה עצמה ולא 7 מטר, צריך לבדוק את זה, דבר שני רציתי להגיד פה, תודה גדולה שזה בעצם הדבר הכי חשוב שרציתי כרגע להגיד כי מצאתי ועדה קשובה, מצאתי אנשים שהם פועלים מתוך שליחות ציבור, ומבחינתנו הייתם ממש נקודת אור ואנחנו הרגשנו פשוט אבודים, הרגשנו שאף אחד, שאין לנו עם מי לדבר וברגע שהגענו לוועדה, אני אישית מלווה את הועדה כבר מה-18 לחודש, זאת הפעם הראשונה שדנו בעניין של בריכות השחייה ופשוט מאוד לא אהבתי את זה היינו צריכים לחכות עד עכשיו, אבל אני בהחלט מבין את אילוצי הועדה ואת הצורך לנהל דיאלוג ו]פשוט מאוד מצאתי שליחי ציבור אמיתיים ורציתי להגיד תודה רבה.

רינן חיים: רציתי גם להגיד שיש פה גם איזשהו משהו שהוא אפילו יותר עקרוני שיש פה לעצם העניין של החדש, לבריכות השחייה יש משמעות יותר עמוקה שאי אפשר להסתכל על הספורט כאיזשהו סוג פעילות שהיא סוג ב' שבעצם דוחים אותה לסוף, מה שהיה לנו בסגר השני שכולם אומרים אנחנו, אותנו החריגו אחרונים, לא.

רינן חיים: את חוגי השחייה הם אלה שהחריגו אחרונים ואפשר גם להוכיח את זה ויש פה איזשהו מסר גם של הועדה שהוא מתקשר למסרים שלך יו"ר הועדה גלעד קריב, העניין נהזה של העיסוק בשוויון שחייב להיות פה שוויון מידתיות בכל התחומים, אי אפשר להתייחס לספורט ולשחייה כי איזשהו סוג של עיסוק ב' שאותו דוחים לסוף, אלא הוא בדיוק הוא ההיפך בהוא צריך להיות ראש וראשון סיימתי את דבריי מבקש רק מסימון במיוחד יו"ר הועדה רק לבדוק את העניין הזה של הבריכות שחייה, אני אומר עוד הפעם, לפי התו הסגול בסגר הראשון והשני בריכת השחייה לפי 6 מטר לבנאדם.

גלעד קריב: אז אנא תבדקו את הסוגי ה הזאת בלשכה המשפטית, אנחנו נבדוק רינן תודה.

גלעד קריב: אני אאחז בדבריך בכל פעם שיטענו אצלי במשפחה שאני לא משקיע מספיק בספורט.

סימון דוידסון: רינן רק לאשר קו, דיברת על ספורט בכנסת, אז ביום ראשון של מושב החורף, כנסת ישראל אירחה גם את המשלחת האולימפית וכולם מחאו כפיים וכיבדו מאוד את הספורטאים, אז כנסת ישראל מכבדת ספורט, רק שתדע.

גלעד קריב: אני אציין יותר מזה, אני במהלך חג הסוכות חיתנתי את אחת מהשחייניות הפרה-אולימפיות.

סימון דוידסון: את מי?

גלעד קריב: זה אחרי זה, זה ענייני פרטיות, זה לא שהיא לא נתנה לי רשות אבל זה הכי התאים.

גלעד קריב: טוב, עורך הדין אורן פסטרנק הוא אחרון הדוברים שלנו ואז נשאל אילנה לגבי מה אנחנו עושים עם המסכות לבעלי צרכים מיוחדים, בעלי מוגבלויות, פטורים וכו'.

גלעד קריב: עורך הדין פסטרנק בבקשה, שלום לך אורן ובקצרה בבקשה.

עו"ד אורן פסטרנק: תודה רבה אדוני היושב ראש, אני חושב שהנקודות הבאות יענינו אותך ואת חברי הכנסת לא פחות, חשוב לחדד את הפער בין תקנות הדרכון הירוק כפי שהועדה מאשרת אותן לבין מה שקורה בשטח, ויש לי תחושה שלוועדה לא בדיוק ברור הפער הזה, הועדה כאן דנה בפרטי פרטים בכל הגבלה וכל שינוי הכי קטן כשבפועל ההגבלות בשטח הרבה יותר נרחבות ופוגעות בזכויות אדם, לדוגמא תקנות הדרכון הירוק שמדברות על בדיקה מהירה כל 84 שעות לעובדים, כשבפועל אתרי החדשות כמו N-12 מדווחים על בדיקה כל 48 שעות אבל נעזוב את זה לרגע.

עו"ד אורן פסטרנק: מקומות העבודה אוכפים את החלטות הועדה ואמנם לא מפטרים את מי שמוכן לבדיקה הזאת כל 84 שעות אבל מעבירים אותו לתפקידים בדרגה יותר נמוכה, כדי לכפות את החיסון, או לדוגמא מיילדת בבית חולים במרכז הארץ, בת 58 שחזר לה על המחזור בגיל מופלג אחרי שנים שלא היה לה מחזור, היא קיבלה את שני החיסונים הראשונים, אבל היא חוששת מהחיסון השלישי, היא מוכנה לעשות בדיקה כל יום, לא מוכנים, מזיזים אותם אותה מהתפקיד, פוגעים באנשים, כופים את החיסון בכוח, גם כאלה שנפגעו ממנו.

עו"ד אורן פסטרנק: אני אמשיך, המגזר הפרטי הבעיה החמורה עוד יותר, מה שקורה במגזר הפרטי שכל בוס הוא שריף במערב הפרוע, כל מנהל של חברה קובע מה שבא לו, בדיקות כל 24 שעות, כל 48 שעות, לעובדים במשרד הייטק שבכלל לא מקבלים קהל, יושבים במשרד לבד, בסביבה שאין בה ילדים מתחת לגיל 12, שלא יכולים לקבל עדיין זריקה להגן על עצמם כפי שמשרד הבריאות מתייחס בכפיית התקנות, ובכל זאת, בעצם דיברתם על זה גם בדיון בוועדה הקודמת, בשם ההרחבה הוולונטרית ואמרה חברת הכנסת ענבר בזק שלדעתה זה בסדר גמור שכל בוס במגזר הפרטי יחמיר את ההנחיות ועם כל הכבוד אני רוצה לחלוק על הדברים, מדובר בפגיעה בזכויות יסוד של עובדים, שצריך להגביל אותן, גם אם מחליטים בחקיקה ראשית ופה יושב ראש הועדה אמר שהוא מקבל את הייעוץ המשפטי, שלמרות שאין לזה הסמכה כמו שצריך בחוק עדיין החלטתם להעביר את התקנות אבל פה במגזר הפרטי, אין שום חוק, אין שום תקנה, אין שום כלום, כל בוס מחליט מה שבא לו, בדיקות כל 24 שעות, למי שהוא רוצה, למה שהוא רוצה וזה דבר שהוועדה צריכה לתת עליו את הדעת ולבטח לא לצאת בהצהרות כמו שאמרה חברת הכנסת ענבר בזק.

גלעד קריב: אני רוצה רגע לתקן, תסלח לי.

גלעד קריב: חברת הכנסת ענבר בזק תצא בכל הצהרה שהולמת את השקפת עולמה, זה חשוב לומר, אנחנו מאפשרים לך לומר את - - -

עו"ד אורן פסטרנק: מותר לי למחות על כך.

גלעד קריב: תמחה, אנחנו ביום בסימן מחאה בועדת החוקה שלא ישתמע שאני מקל ראש בדבריך, כי אני הרי הצגתי אותם, העליתי אותם ביוזמתי בפעם הקודמת, כשתסיים אני אתייחס כן לעניין של הפרטי והמקום עבודה הציבורי, כן.

עו"ד אורן פסטרנק: מה שאני מנסה להגיד זה שאולי גם לא כל כך ברור לחברי הועדה, אבל בשטח בחיי היום יום, הדרכון הירוק בעצם מייצר כפיית חיסונים פר-אקסלנס, בנאדם שלא התחסן לא יכול לחזור צעד בחיים, לא יכול לזוז צעד, הוא לא יכול, מפטרים אותו ממקום העבודה, אין לו פרנסה אחרי שנה וחצי של משבר כלכלי הוא לא יכול לרכוש מקצוע כי לא מכניסים אותו למוסדות השכלה, הוא לא יכול להיכנס למקומות בילוי - - -

גלעד קריב: אלא אם כן הוא עושה בדיקות.

עו"ד אורן פסטרנק: רגע, אז יפה, אז אני רוצה להתייחס לכך.

גלעד קריב: אני רק רוצה לומר אני מקשיב לדבריך אבל אנחנו חייבים לסיים תוך כמה דקות ואני אומר לך שדבריך חשובים, אבל אני עוצר אותך בעוד כמה דקות שתסיים את הנקודה העקרונית את המסגרת המתאימה לדיון יותר רחב בנושא הזה, כן.

עו"ד אורן פסטרנק: בבקשה, אז אני רק אסיים ואומר שנכון שאתם אומרים שיש את האופציה לעשות בדיקות אבל אנא מכם תפתחו את הלב ואת האוזן אתם מדברים על מקומות עבודה שלפעמים מבקשים מאנשים לעשות בדיקות גם כל יום, מדובר בהוצאה של מעל 1,000 שקל בחודש, מדובר באי נעימות בבזבוז זמן, במילים אחרות מדובר בכפיית החיסון, אז אני מבין שזו אולי נוח לשמוע את זה אבל זה מה שהציבור מרגיש.

עו"ד אורן פסטרנק: בנוגע למחלימים שלא קיבלו מנת חיסון אחד ונשלל מהם הדרכון הירוק אני רק רוצה להפנות תשומת לבכם כי אני עוקב הנתונים של משרד הבריאות יום יום בדשבורד, הנתונים מראים שמחלימים שלא קיבלו מנת חיסון נדבקים כמחצית או כשליש הכמות המאומתים של בעלי זריקה שלישית, אני עוקב נתונים יום אחרי יום.

גלעד קריב: למעט ששם מדובר על מחלימים שיודעים מתי הם החלימו.

גלעד קריב: לא אותה קבוצה של הבדיקות הסר ולוגיות.

עו"ד אורן פסטרנק: אותה קבוצה, אנחנו מדברים על מחלימים שלא קיבלו שום מנת חיסון אוקי?

עו"ד אורן פסטרנק: אפשר לבדוק את זה בדשבורד של משרד הבריאות, רואים זה אחוז ביום, אחוז נקודה שלוש ואת אלה שהם מחוסני הבוסטר זריקה שלישית אנחנו רואים שלושה וחצי אחוז נדבקים, ארבעה אחוז, כלומר יש יותר נדבקים מקרב אלה מאשר מחלימים ולכל אלה, קבוצה של מאות אלפי אנשים שללו מהם את הדרכון הירוק ביום אחד, נקודה אחרונה היא הנקודה שבמדינת ישראל למרות שאנחנו מנהלים כרגע מבצע חיסונים עם ההיקף התדירות הגבוה ביותר שנעשה במדינת ישראל אי פעם, אין מערכת לדיווח לתופעות לוואי, נכון יש טופס, יש טופס שמשרד הבריאות עשה, אנונימי, מסורבל, שלא מפורסם בשום מקום והציבור לא יודע עליו, אבל אין מערכת דיווח שידעו כיוונים, שבה הציבור יכול לדווח על תופעות הלוואי ובו זמנית לראות דיווח במערכת, כמה תופעות לוואי יש מכל סוג, לא רק זו שאין את המערכת דיווח הזאת ואני מציע לחברי הכנסת הנכבדים להיכנס באינטרנט למערכת הדיווח האמריקאית שנקראת VAERS או למערכת הבריטית ולראות איך אמורה להראות מערכת דיווח ומשרד הבריאות יודע להרים אפליקציות, יודע לפרסם קמפיינים נראה שמשרד הבריאות לא כל כך רוצה לדעת על תועות הלוואי ומשפט רק לסיים את הנקודה הזאת, ראייה לכך שפרסם הודעה לפני כשבוע לערך, על כך שיש 19 מקרים בלבד של תופעות לוואי, זה מה שהוא פרסם, לאחר המנה השלישית, מתוך 3 מיליון באותו זמן מחוסנים, אז הוא קיבל מבול של 30,000 תגובות ביניהם אלפי תגובות עם דיווחים על תופעות לוואי הוא מחק אותן בצורה שיטתית, אנחנו צילמנו את המסך אנחנו נעביר למשרד הבריאות את כל רשימת הדיווחים כדי שהוא יוכל להקליד אותם לתוך המערכת שלו כדי שהוא יוכל לראות את תופעות הלוואי ולא לטאטא מתחת לשטיח.

גלעד קריב: אורן תודה על הדברים שנאמרו.

גלעד קריב: אני אמתח קו, קודם כל אנשים רשאים לומר את דעתם שהם קיבלו את זכות הדיבור, אני מבחינתי כיו"ר ועדה לפרוטוקול מותח פה קו בין הצגת שאלות, בקשה להתייחסות וכו' לבין הטחת האשמות שמשרד הבריאות פועל בצורה מכוונת להסתרת מידע, למחיקת מידע, אתה רשאי כמובן ברגע שקיבלת את זכות הדיבור לומר כל עוד הדברים נאמרים בצורה ראויה, לומר את הדברים ואני כיו"ר ועדה אומר שאנחנו כוועדה לא מקבלים את הטענה שנעשה כאן איזשהו מהלך שמטרתו למנוע מידע, להסתיר מידע וכו' וחובת ההוכחה היא על מי שמעלה את הטענה, אני כרגע בשלב זה חושב הטענות הללו לא מיוסדות על אדנים מוצקים.

גלעד קריב: אני כן אבקש ואני אומר את זה בצד ההקפדה על זכותם של אנשים להביע את עמדתם גם בנושאים האלה היו לי וויכוחים ציבוריים ונותרתי בעמדתי על תפקידה של הוועדה, אני רוצה מדבריו של מר פסטרנק לומר את הדברים הבאים, אלף אני כבר הצגתי את העובדה שאני מאוד מוטרד מההרחבה הוולונטרית של התו הירוק, הבאתי כאן את הדוגמא של בית חולים רמב"ם שפשוט פועל כמוסד ממשלתי בחוסר הסמכה, זה אני מאוד מקווה שטיפלתם בעניין, אם לא, תטפלו בו אבל אנחנו רואים את ההרחבה הזאת גם על ידי גופים שלטוניים אחרים, אני מתכוון לעסוק בסוגיה הזאת ולבקש את עמדת משרד המשפטים, צריכה לטעמי לצאת הנחיה ברורה, של היועץ המשפטי לממשלה, לכל רשויות השלטון שאין הרחבה וולונטרית של התו הירוק והמצאת עוד תו ירוק, יש תו ירוק שהממשלה אישרה ושהוועדה אישרה ותו לא.

גלעד קריב: הסוגיה של בין הפרטי לציבורי בעיני יותר מורכבת, אני אומר את זה למר פסטרנק, אנחנו נכנסים פה לעניין של דיני עבודה, גם אל מגולגלים לפתחינו המהלכים החקיקתיים הרלבנטיים לעניין, אם יהיו חברי כנסת שבעקבות פניות ציבור יעלו את הסוגיה הזאת הועדה מתאימה היא ועדת העבודה והרווחה, יקבלו את עמדת המדינה לגבי מערכת דיני עבודה במגזר הפרטי, יש ארגוני עובדים, יש בתי דין לעבודה, לא הכול גם אם אני ארצה, זה לא דבר, אפשר לדון בכל, אבל זה אין פה שום מהלך שהוא תחת סמכותה של הוועדה, המדינה לא ביקשה מאיתנו לאשר איזשהו צעד שמתיר פגיעה בזכויות עובדים במגזר הפרטי, את דעתי האישית על תזכירי חוק שאני חשבתי שפוגעים בזכויות עובדים יתר על המידה השמעתי ברמה כאן ביחד עם עוד חבריים וחברות, אבל זה בהחלט דיון ראוי, ואני ממליץ לך ליזום דרך חברי כנסת, דיון פרלמנטארי בנושא הזה, עם נציגי מעסיקים, נציגי עובדים וכו'.

גלעד קריב: לשאלה נקרא לה אפידמיולוגית אנחנו נבקש התייחסות - לא הפעם, אני אכבד את לוחות הזמנים - אבל הטענה הזו ששמענו אותה גם מחברי כנסת, שאין הצדקה לא לתת לאנשים שנמצאו בבדיקה סרולוגית כמי שחלו, אין הצדקה לדרוש מהם התחסנות גם אם לא יודעים את מועד ההבראה, אני אבקש בדיון הבא שלנו שבוע הבא, התייחסות ספציפית לנושא הזה.

גלעד קריב: אנחנו נסתכל על מערכות הדיווח על תופעות הלוואי במדינות המקבילות, ד"ר שרון אלרועי פרייס התייחסה לזה שקיימת מערכת דיווח בתוך המערכת הציבורית הקהילתית, רופאי משפחה מתבקשים לדווח, אני מגלגל לפתחיכם את השאלה האם יש עוד צעדים אני לא בטוח שפוסט בפייסבוק הוא הדרך הכי טובה בשבילכם ללמוד כי אז אני חושב שבעלי אינטרסים לכאן ולכאן מעלים דברים וכו' אבל יש, שם לפתחיכם, נראה אם נעסוק בזה כאן, נעסוק בזה אולי, נמליץ לוועדת הבריאות לעשות דיון מעקב ומדיניות בנושא הזה, אני צריך עיון אבל בעיקר צריך מחשבה שלכם, אבל חשוב לומר לפרוטוקול ולציבור, יש מערכת דיווח בידי רופאי הקהילה, הרופאים בקהילה בתי החולים, על כל תופעת לוואי וכמובן צריך לעקוב אחרי זה, אני לא חושב שיש פה ספק שזה מחובת

גלעד קריב: כם לעקוב על העניין.

גלעד קריב: דרך אגב, פרופסור חגי לוין לא איתנו אבל אני רוצה להזכיר יש גוף מקצועי של מערכת הבריאות הציבורית במדינת ישראל, הוא כתב לי יש לי פה מערכת תקשורתית ענפה, פרופסור לוין אמר שהוא דיבר, יש גוף הסתגרות רפואית בישראל, טוב שגם הם יחוו את דעתם, הם בסופו של דבר מאגדים את כל הרופאים המורשים בישראל, אני הייתי שמח לשמוע מאר"י האם הם חושבים שיש בעיה עם מערכת הדיווח על תופעות הלוואי אם יש להם המלצה בעניין?

גלעד קריב: אני אדבר עם פרופסור לוין ופרופסור דוידוביץ' ונבקש מהם להתייחס לנושא.

גלעד קריב: חברים אנחנו בעוד רגע נצביע על התקנות, האם יש תשובה מצד הממשלה?

עדי עמיתי: אין תשובה, זה דורש התייעצות עם בכירים בלשכת השר והמנכ"ל, אבל הם בודקים.

גלעד קריב: זה טעות או זה מכוון?

עדי עמיתי: זה דורש בדיקה.

עדי עמיתי: מקומות קטנים אין החלה של תו סגול, מקומות מעל 100 מטר כרגע יש.

גלעד קריב: האם אתם מבינים שהמשמעות של העמדה הזאת אחת?

גלעד קריב: שיש מסעדות שיש להם שטחי הושבה יותר גדולים מ-100 מטר.

סימון דוידסון: יקטינו אותם.

גלעד קריב: לא, לא רק יקטינו אותם, אנחנו נהיה במצב שלמי שיש לו שטח קטן יכול להכניס לתוכו הרבה יותר אנשים ממי שיש לו שטח פי שלוש, הרי יש כלל בדין המנהלי שפעולות חקיקה ותחיקה צריכות להיות לוגיות בסדר?

גלעד קריב: אי אפשר, אין דרך להצדיק שמי שיש לו 95 מטר רבוע יכול להכניס יותר סועדים ממי שיש לו 120 מטר רבוע, אין דרך להצדיק את זה, אז אני מבחינתי תראו אני מאוד מכבד סיכומים עם הממשלה, אני חושב שהממשלה הלכה פה כברת דרך גדולה, על פי בקשתנו אני אמליץ לחברי סימון דוידסון, רק שנינו כאן לאשר את התקנות כפי שהן, אבל הסיפור הזה הוא לא הגיוני, לא הגיוני.

עדי עמיתי: זה נבחן ברגעים אלו.

גלעד קריב: יבחן ברגעים אלה, אני מצפה לקבל תיקון ביום ראשון לתקנות, אנחנו נכנס דיון בעניין מכיוון שממילא צריכים להביא לנו תקנות.

גלעד קריב: לא יהיה מצב שתקנות מקומות העבודה בתוקף כשאתם יודעים שאין שום דרך להוציא אישור תו ירוק, זה לא יקרה, אנחנו לא נעשה צחוק מהעבודה שלכם ושלנו, אם אתם לא מביאים את התיקון ביום ראשון של התקנות של מקומות העבודה הייתם צריכים לחשוב על זה לבד כשהכנסתם את העניינים של תעודת קורונה, הוועדה לא תאריך יותר תקנות תו ירוק במקומות עבודה כי אתם גיליתם את דעתכם, כמה זה נחוץ, בסדר?

גלעד קריב: לא עובד ביחד.

גלעד קריב: צר לי שאנחנו נעשה עוד דיון תקנות קורונה אבל אנחנו לשירותכם, זה בסדר.

גלעד קריב: אני שב ומודה לנציגי משרד הבריאות ולנציגי הממשלה כולה, אני חושב שהיה פה מהלך משמעותי, אנחנו בעוד רגע נצביע על התקנות, אני מבקש רק התייחסות שלך אילנה לסוגיה - - -

סימון דוידסון: לפי ההתייחסות יש לי שאלה, האם סידרת לאילנה אישור קבוע לכנסת?

גלעד קריב: האמת שזה שאין לה, זה שערורייה, אני אישית אילנה, אני לוקח על עצמי לפנות לגיל סגל מנכ"ל הכנסת ולא באמת אני אומר זה פשוט טרחה לא הגיוני שאדם שנמצא כל יומיים שלושה בכנסת צריך לעמוד כל פעם בתור, בסדר.

אילנה גנס: כל יומיים שלושה בוועדה הזאת תוסיף לזה את יתר הוועדות, אני פוגשת כל יום.

גלעד קריב: צריך להקצות לך לשכה, בכל מקרה אני כן מבקש התייחסות שלך לסוגיה הזאת, כי היא עלתה כאן, חייבים לתת לאנשים שיש להם פטור רפואי מעטיית מסיכה, תעודה שמעידה על כך, אני הבנתי את כל הקשיים שהיו לכם בזה, אתם גם מפחדים מפטורים, אבל חייבת להיות חזקת התקינות, אי אפשר לומר שרופא משפחה סתם ייתן פטור, אז תוציאו הנחיות רפואיות, אבל תראו אי אפשר לשלוח את האזרחים שמבחינה רפואית מותר להם לא לעטות מסיכה להתעמת עם פקחים ושוטרים, זה לא הגיוני, אז בואו תאמרו לי מה הפתרון, חיכינו מספיק זמן, אם זה היה נפתר כי המשטרה והפקחים היו, אבל אנחנו מקבלים רק השבוע היה מהומת רשתות חברתיות בנושא הזה.

גלעד קריב: מה הפתרון?

אילנה גנס: כפי שאמרת הבעיה הזאת אנחנו מכירים אותה מתחילת המגיפה, לצערנו הסיבה העיקרית לזה שהיא לא נפתרה זה הרבה יותר מורכב ואנחנו באמת מנסים למצוא איזשהו פתרון איזשהו רשימה של מצבים רפואיים שמצדיקים את הפטור הזה, כמו שהוגדר במנועי חיסון, בכל מקרה לצערי לא הצלחנו לגבש רשימה כזו והיום בסופו של דבר העמדה של חטיבת רפואה שאם זה יעבור לשיקול דעתו של הרופא הראשוני, לרופא אין באמת, כל עוד אין קריטריונים שאנחנו יכולים להגדיר - - -

גלעד קריב: אילנה יקרה, 18 חודשים, אז בבקשה, אז אמנם זה לא סמכותה של הועדה.

גלעד קריב: אבל את יודעת אני רוצה רגע לומר משהו, אפשר גם ליצור בפרוסות, הרי יש אנשים שאתם יודעים לומר היום שלא צריכים, נכון?

גלעד קריב: כמו שידעתם על תעודת נכים להנפיק.

גלעד קריב: יש אנשים שפשוט במצבים רפואיים שאתם אומרים תוציאו הנחייה לקופות החולים שמצבים א, ב, ג, ד, ה, לרופא משפחה מותר להנפיק, אם יש רופא משפחה שמנפיק למרות שאסור לו, עדיף שיעשה את זה כדי שנדע והוא יסיים את העבודה כרופא נכון?

גלעד קריב: אז אתם יכולים לבוא ולומר מה המצבים, אז נטפל ב-50 אחוז מהמקרים?

גלעד קריב: אבל אי אפשר באמת, עכשיו דועך קצת הגל, אז תפנו קצת את המשאבים האלה להסדיר את העניין.

גלעד קריב: ההמלצה שלי לחברתי אפרת רייטן או חברתי עידית סילמן אם זה כבר יהיה אצלה, זה לא לאשר את הצו בדבר חובת מסיכות אם לא רואים ראשית טיפול בנושא הזה, אני מדגיש ראשית טיפול, תעשו משהו, אתם מסכימים שמי שמוגדר כחולה אסטמה קשה שזה הגדרה רפואית יכול להנפיק?

גלעד קריב: תפתחו אתם מוקד רפואי, תקבעו שזה באישור רופא מחוזי של קופת חולים, בסדר?

גלעד קריב: שהרופא המחוזי יחתום, ייכנס לתיק הרפואי הוא יקבל פנייה מהאדם ייכנס לתיק הרפואי שרופא מחוזי יחתום, שמנהל סניף של קופת חולים יחתום על האישור, תעשו משהו, בסדר?

גלעד קריב: לתשומת לבכם.

גלעד קריב: טוב, אנחנו מקריאים מהר מאוד את התקנות, את יכולה להקריא מהר?

אפרת חקק: אני כן רוצה לוודא שכשאתם עושים את הבדיקה לקראת יום ראשון על ההוראות של התו בעצם הסגול בכל מיני מקומות, זה לא רק על מסעדות זה גם כמובן על בריכות אבל זה גם על אטרקציות בחוץ.

גלעד קריב: אני בהקשר הזה אני רגע רוצה, זה לא אותו דין.

גלעד קריב: אני אומר תראו בבריכות זה בסדר גמור הייתה הגדרה של תו סגול אנחנו לא מבקשים להסיר, אנחנו מבקשים מהם לחזור למצבים בראשיתיים, הייתה בעבר הגדרה של מטר וחצי בין שולחנות?

גלעד קריב: אז זו ההגדרה, אי אפשר להמציא הגדרה חדשה.

אפרת חקק: בבריכת שחייה זה היה 6 מטר.

גלעד קריב: אין בעיה אז בואו נחזור לזה.

אפרת חקק: וגם באטרקציות בחוץ.

גלעד קריב: תעשו את הבדיקה אני סומך עליכם, במסעדות לא יכול להיות.

אפרת חקק: וגם עכשיו שוב, על העניין הזה של ה-100 מטר בלי הגבלות בכלל.

אפרת חקק: זה משהו שעלה.

גלעד קריב: אבל אפשרת אני רוצה רגע להיות הגון עם הממשלה, אנחנו הגענו לסיכומים עם הממשלה ואמרנו דברים נוספים יחכו.

אפרת חקק: כל עניין התפוסות, זה לא ליום ראשון.

גלעד קריב: רגע אני רוצה לומר משהו, הסיפור של התפיסות זה לא יום ראשון כי זה הסיכום שלי עם הממשלה.

גלעד קריב: אנחנו סיכמנו מה יתוקן פה, הדברים הבאים אני לא יכול לדרוש מהממשלה לתקן ביום ראשון כי היה לנו סיכום דברים שזה יקרה בגל הבא, אם הממשלה מיוזמתה תאמר אם כבר מביאים עוד תקנות אז בוא נעלה את ה-100 איש בשטח הפתוח ל-200 זה עניין שלהם, אני לא מציב את זה כדרישה, אני מציב רק דרישה אחת בסדר?

גלעד קריב: תחזרו למה שהיה בסדר?

גלעד קריב: בהגדרות ובתקופות שלא היינו בעיצומו של גל תחלואה, הנושא הזה של המסעדות לא קביל כי הוא פשוט לא הגיוני אני לא אוציא תחת ידי הוועדה תקנות שפשוט don't make sense אתם פשוט יוצרים מצב אבסורדי, הם יקטינו את אזורי ההושבה וידחסו ככל יכולתם, אז מה הועילו חכמים בתקנתם?

אפרת חקק: או יעשו כמה מתחמים של 100 מטר.

גלעד קריב: או יעשו כמה מתחמים של 100 מטר?

גלעד קריב: לא, אנחנו רוצים לעודד אותם לא לצופף, אז אתם כרגע מאשרים תקנות שמעודדות אותם לצופף אנשים, אז זה חייב לבוא לידי תיקון מכיוון שממילא אתם מביאים תקנות ביום ראשון על מקומות העבודות את המשאלים הטלפוניים.

גלעד קריב: בואו נקריא מהר ונסיים.

אפרת חקק: תיקון תקנה אחד, בתקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף קורונה החדש, הוראת שעה, הגבלת פעילות של מקום ציבורי או עסקי והערות נוספות, להלן התקנות העיקריות.

אפרת חקק: תקנה 1.

אפרת חקק: במקום ההגדרה מחלים או מחוסן, מי שזכאי לתעודת מחלים או מחוסן ובלבד שהונפק לו אישור על כך לפי פסקה 1 להגדרת אישור לתו ירוק.

אפרת חקק: 2.

אפרת חקק: בהגדרת תעודת מחלים או מחוסן ובלבד שהונפקו ביום כ"ז בתשרי, של ה-3/10/2021 ימחקו.

אפרת חקק: 2.

אפרת חקק: זה התיקון הטכני, תיקון תקנה 2.2.

אפרת חקק: תקנה 2 לתקנות העיקריות, 1 בתקנת משנה א' על 4 המילים, ב-11 שחייה המצויה במבנה למעט בריכה טיפולית לצורך טיפול במים, והקטע החל במילים ושאינה מצויה במבנה, עד סופה ימחקו.

אפרת חקק: ב' בפסקה 5 במקום אזורי ישיבה בבית אוכל, יבוא אזורי ישיבה במבנה בבית אוכל.

אפרת חקק: ג' בפסקה 6 במילים ושאינה מצויה במבנה ימחקו, ד', במקום פיסקה 10 יבוא אטרקציה המצויה במבנה ובכלל זה מתחם שעשועים או משחקייה ג'ימבורי המצויים במבנה.

אפרת חקק: גם על ג'ימבורי אתם צריכים לבדוק למה התכוונתם, מה יחול על הג'ימוברי?

סימון דוידסון: מה יש בג'מבורי לא הבנתי?

אפרת חקק: אם יש ג'ימבורי בחוץ, זה ברור שזה לא לפי התו הירוק עכשיו, השאלה שיבדקו למה הם התכוונו.

אפרת חקק: תבדקו שבאמת התכוונתם לתו סגול.

גלעד קריב: אני רוצה רגע לשאול, אתם יודעים מה זה ג'ימבורי נכון?

גלעד קריב: ג'ימבורי באתר הפתוח, יש ג'ימבורי מחוץ לקניון שמה הגודל שלו?

גלעד קריב: מה זה ג'ימבורי לילדים קטנים?

גלעד קריב: זה 200 מטר רבוע?

גלעד קריב: 150 מטר רבוע?

גלעד קריב: מה התכוונתם?

סימון דוידסון: בגן ציבורי?

סימון דוידסון: זה לא עסק?

גלעד קריב: יכול להיות גם עסק, בוודאי מתקני ג'ימבורי לילדים, 150 מטר רבוע אז מה אתם אומרים?

גלעד קריב: מותר להכניס שם כמה?

גלעד קריב: 20 ילדים לזה התכוונתם?

גלעד קריב: הרי אם הם היו מסעדה עם 100 מטר הם היו דוחסים לשם 80 איש, עוד פעם אנחנו באותו מצב שאם הג'מבורי הוא קטן מ-100 מטר, אז בוא נדחוף לשם 80 ילדים, אם הוא 120 מטר - - -

סימון דוידסון: אני מציע למשרד הבריאות או למחלקה המשפטית לפני שמוציאים תקנות לראות באמת מה זה המקום הזה, להבין את זה ואז לכתוב תקנה, זה דברים לא הגיוניים.

גלעד קריב: זה לא הגיוני, עכשיו תראו אני רוצה רגע לומר משהו, הדבר המשמעותי ביותר זה המסעדות בשטחי ההושבה, פה יש דבר לא הגיוני, היה הגיוני בתוך אטרקציות וג'מבורי מכיוון שזה מקום תחום שתעבדו על מנגנון התפוסה, הרי כל מקום כזה, חייבת להיות לו תפוסה, אתם חושבים שכרגע במצב הנוכחי באוויר הפתוח נכון להוריד ל-75 אחוז, תגדירו 75 אחוז תפוסה, כי דרך אגב גם במסעדות אן אני לא טועה, יש הגדרה של תפוסה באזורי ישיבה בחוץ, נכון?

גלעד קריב: אם אני לא טועה זה תקנות גם בריאות, אתה בא ואומר בפנים מותר להושיב 100 איש.

סימון דוידסון: יש תקנות של המשטרה.

גלעד קריב: כן, אז יכול להיות שהמנגנון שם צריך להיות תפוצה, לא יודע, אבל גם התקנתם בואו תעשו פה סדר, גם אן תעשו סדר חלקי.

גלעד קריב: תסתכלו בתקנות הישנות.

אפרת חקק: אחרי תקנה 2, יבוא א' 3 על אף האמור בתקנת משנה א' עניין מוזיאון, רשאי אדם להפעילו בדרך של פתיחתו לציבור גם ללא הצגת אישור תו ירוק או אישור על תוצאה שלילית בבדיקת קורונה מיידית.

אפרת חקק: תלמידים בגן ילדים או בבית ספר שניתן בו חינוך יסודי או על יסודי שהמלווים שלהם הם מצוות מוסד החינוך האמור שבו לומדים התלמידים, במסגרת הפעילות של הגן או בית הספר ובלבד שמדובר בקבוצה קבועה ושבה לומדים התלמידים בשגרה, בכניסה של קבוצת תלמידים כאמור תישמר ההפרדה ככל האפשר בין הקבוצה כאמור לבין הקהל השוהה במוזיאון.

אפרת חקק: א' 4 על אף האמור בתקנת משנה א', עניין ספריה, רשאי אדם להפעילה דרך שפתיחתה לציבור גם ללא הצגת אישור תו ירוק, או אישור על תוצאה שלילית בבדיקת קורונה מיידית, מי שנכנס לספרייה לצורך השאלה בלבד.

אפרת חקק: 3, תיקון תקנה 6, בתקנה 6 לתקנות העיקריות בסופה יבוא, 6 במוזיאון גם תלמיד בגן ילדים או בבית ספר שניתן בו חינוך יסודי או על יסודי ומלווה מצוות מוסד החינוך האמור, במסגרת הפעילות של הגן או בית הספר ובספריה, גם מי שנכנס אליה לצורך השאלה בלבד.

אפרת חקק: תיקון תקנה 7.4 ותקנה 7 א' לתקנות העיקריות, 1 פסקה 1, ברגע שאחראי או ילד שמציג תעודת נכה יבואו לעניין מוזיאון למעט בגן ילדים או בבית ספר שניתן בו חינוך יסודי או על יסודי, או מלווה מצוות מוסד החינוך האמור, במסגרת הפעילות של הגן או בית הספר, לעניין הספרייה למעט מי שנכנס אליה לצורך השאלה בלבד.

אפרת חקק: 2, בפסקה 5 בסוף, ו' במוזיאון גם תלמיד בגן ילדים או בבית ספר שניתן בו חינוך יסודי או על יסודי המלווה מצוות מוסד החינוך האמור במסגרת הפעילות של הגן או בית הספר.

אפרת חקק: ז' בספריות, גם מ שנכנס אליה לצורך השאלה בלבד.

אפרת חקק: 5.

אפרת חקק: תיקון תקנה 5, זה בעצם התוקף של התקנות, בתקנה 15 לתקנות העיקריות, במקום חשוון תשפ"ב, 7/10/2021 יבוא ט"ו בחשוון תשפ"ב 21/10/2021.

גלעד קריב: זה בעצם 14 ימים.

אפרת חקק: 6, א' תוקפן של תקנות אלה הוא מיום ב' בחשוון 8/10/2021 להלן יום התחילה, ב' על אף האמור בתקנת משנה א', תחילתן של פסקאות 4,5 ו-6 בתקנה 2.

אפרת חקק: א', לתקנות העיקריות כתיקונן בתקנה 2.1 א' ב' ו-ג' לתקנות אלה ביום ה' בחשוון 11/10/2021, הכול מופיע בנוסח המשולב אתה יכול לראות מה מתחיל מתי.

אפרת חקק: הוראת שעה 7, על אף האמור בתקנות אלה בתקופה שמיום התחילה עד יום י"א בחשוון 17/10/2021 יראו כאילו בתקנות העיקריות, 1.

אפרת חקק: תקנה 1 אחרי הגדרת של תעודת נכה, יבוא תעודת קורונה, תעודה שמנפיק משרד הבריאות, באמצעות אתר משרד הבריאות או באמצעות טלפונית למוקד משרד הבריאות או למענה קולי אם צריך, הכוללת את תאריכי קבלת החיסון נגד נגיף הקורונה, או את תאריך ההחלמה מנגיף הקורונה לפי העניין ושאינה אישור לפי פסקה 1 בהגדרה אישור התו הירוק.

אפרת חקק: 2 לתקנה 2, לילד שהציג תעודת נכה או למי שהציג תעודת קורונה.

אפרת חקק: 3 בתקנה 4.

אפרת חקק: ב' אחרי פסקה 1 יבוא 1.

אפרת חקק: א' תעודת קורונה בצירוף תעודה מזהה, למעט לעניין קטין מתחת לגיל 6.

אפרת חקק: 4 בתקנה 4.

אפרת חקק: א.א.

אפרת חקק: אחראי ליד שהציג תעודת נכה, או למי שהציג תעודת קורונה.

אפרת חקק: 5.

אפרת חקק: בתקנה 6, לפני פסקה 2 יבוא, 1.

אפרת חקק: ב' קיבל תעודת קורונה.

אפרת חקק: 6 בתקנה 7. א.א.

אפרת חקק: בפסקה 1 אחרי או ילד שהציג תעודת נכה, יבוא או אדם שהציג תעודת קורונה, ב' בפסקה 5, לפני פסקת משנה ב', יבוא א' 2.

אפרת חקק: שקיבל תעודת קורונה.

גלעד קריב: יישר כוח אפרת, תודה לך, היועצת המשפטית, מי בעד אישור התקנות?

גלעד קריב: מי נגד?

גלעד קריב: פה אחד.

גלעד קריב: מכובדותיי משרד הבריאות, סיכום הפגישה אלף תודה אני חושב שהתקדמנו, התקדמות משמעותית, תודה גם באמצעותכן לשר, לצוותו לכל גורמי הממשלה, אנחנו מבקשים שתעבירו לצוות השר שאני אשמח להבין את כוונתם בעניין התו הסגול וההגדרות שדיברנו בהם היום כדי שנדע איך אנחנו מתקדמים עם נשא הוועדות, אחד.

גלעד קריב: דבר שני תקנות מקומות העבודה וכו' אנחנו ככל שנידרש נקבע דיון ביום ראשון בשעות אחר הצהריים, אני מכיוון שהיום יום חמישי בשעות אחר הצהריים, אני אומר בפעם הזו אם תגענה התקנות ביום ראשון בבוקר, תוך שימוש בסעיף הדחיפות, הדבר יהיה מובן, לא צריך שהכול יימסר לנו עד מחר בשעה 14:00 הפעם זה בסדר, של התיקונים, גם מקומות העבודה וגם התקנות האלה, ככל שאתם תביאו להם תיקון אז אם אנחנו לא משתמשים בסעיף הדחיפות, אתם לא משתמשים, אז צריך להביא אותם לדעתי מור אחר הצהריים נכון?

גלעד קריב: 24 שעות לפני הדיון ואם הדיון יהיה ביום ראשון ב-16:00 אחרי הצהריים, לא משנה, יצטרכו לעניין הזה את סעיף הדחיפות כדי להביא את התקנות ביום ראשון, זה בסדר, אבל אנא, אחרת אנחנו באמת במציאות נורא קשה ולא הגיונית ולא אכיפתית בעניין מקומות העובדה בסדר?

גלעד קריב: אז זה מאמץ קטן אני יודע שזה לא פשוט, אבל בואו נטפל.

גלעד קריב: העלינו עוד סוגיות חשובות בדברי הדוברים החיצוניים ונדרש אליהם, תודה למי שהיה, אני מצפה לתחילת טיפול בנושא המסכות של בעל הצרכים המיוחדים, בסדר?

גלעד קריב: שבת שלום, חודש טוב לכולם, תודה הישיבה נעולה.