ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 24, פרוטוקול מספר 58, 2021-09-14 13:30

גלעד קריב: שלום מכובדיי, חבר הכנסת בגין, חברת הכנסת לסקי.

גלעד קריב: אנחנו במרתון הדיונים שלנו בענייני קורונה, אני אציין שאנחנו נוסיף עכשיו עוד דיון לסדר היום כי הגיעו התקנות, אנחנו נוסיף עכשיו עוד דיון בשעה ארבע בנוסח התקנות שאושר ממש עכשיו במשאל טלפוני בממשלה, אנחנו נקיים את הדיון על זה עד שתיים וחצי בדיוק כי אז אני צריך להתפנות לדברים אחרים ונחדש אותו בשעה ארבע.

גלעד קריב: זה סדר יומנו בכנסת, לצערי.

גלעד קריב: התקנות הראשונות שנעסוק בהן זה הכרזת סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה)(בידוד בפיקוח טכנולוגי של אדם שנכנס לישראל), התשפ"ב-2011.

גלעד קריב: אדוני היועץ המשפטי, מספר מילים בעניין.

גור בליי: מיד נקבל כמה מילים מנציגי הממשלה, אבל מדובר כאן ביישום של התיקון שהכנסת אישרה למעשה לפני כשבועיים כבר, או קרוב לשבועיים, שאפשר את ההרחבה של ההסכמון גם על מבודדים שאינם נכנסים, זאת אומרת גם מבודדים שהם מבודדים בארץ ולא כתוצאה מחזרתם מחו"ל.

גור בליי: אני מניח שהממשלה תסביר את הרקע לכך, אני רק מציין שמבחינת החוק, מכיוון שאנחנו נמצאים מעבר ל-42 ימים, זה בעצם הכרזות חוזרות של אותה הכרזה, אמנם עכשיו מרחיבים אותה, אבל זה תיקון לאותה הכרזה, אז אנחנו נמצאים במצב שבו לפי החוק צריך את האישור של הוועדה מראש.

גור בליי: זאת אומרת אנחנו בסיטואציה שאין כניסה אוטומטית לתוקף ואם הוועדה אינה מאשרת אז ההכרזה פוקעת, כלומר היא פוקעת היום בחצות ההכרזה שהייתה בתוקף עד היום.

גלעד קריב: כן, ברור.

גלעד קריב: אני מניח שלעניין ההכרזה הזו הנציג הרלוונטי של הממשלה הוא עורך דין עמיר, נכון?

עמית יוסוב עמיר: אני מייצג את ההיבטים המשפטיים מבחינת משרד המשפטים, אבל יש איתנו את נציג המשרד לבטחון פנים, עורך דין יאיר מתוק, בזום.

גלעד קריב: עורך דין מתוק, אתה זה שמסביר.

גלעד קריב: תודה על ההבהרה, עורך דין עמיר.

גלעד קריב: בבקשה.

יאיר מתוק: אז כמו שגור סיים, בקצרה, בעצם הסיבה שאנחנו היום בדיון בוועדה זה בגלל שהיום הוא היום ה-42 של ההכרזה הראשונה שהתחילה אי שם בתחילת אוגוסט.

יאיר מתוק: רק רקע כללי, כרגע ההכרזה היא רק על אנשים שמגיעים ממדינות בסיכון מרבי, כלומר מדינות אדומות.

יאיר מתוק: במקביל היינו בשיח עם הוועדה וממש לאחרונה, לפני כשבוע וחצי, עבר תיקון מספר 9 לחוק הסמכויות שבין היתר תיקן את הסימן כדי שיתאפשר גם פיקוח טכנולוגי על כלל חבי הבידוד, וניתוק הזיקה מנושא המלוניות, אפשרות שימוש בווידאו וכדומה.

יאיר מתוק: באמת ב-42 הימים האלה המשרד לבט"פ ביחד עם משרד הבריאות והמשטרה בחנו את הנושא, מה שנקרא הפיילוט, איפה יש תקלות, איך אפשר לגרום לזה להיות יותר כלי אפקטיבי.

יאיר מתוק: בין היתר, לדוגמה, נושא הכתובות, שלהבנתי עבדו או עדיין עובדים לאפשר נעיצה של הכתובת ושתהיה כתובת מדויקת שאותה יהיה אפשר לנטר בהתאם למיקום שהתקבל בהסכמון.

יאיר מתוק: גם האפשרות לקבל הסכמה שלא על ידי טופס של משרד הבריאות, טופס נוסע נכנס, אלא על ידי האס.

יאיר מתוק: אמ.אסים.

יאיר מתוק: כל הדברים האלה נבחנו בתקופת ה-42 ימים האלה, תקופת הפיילוט, ואנחנו בשלב שרוצים להרחיב וזאת בגלל גם תיקון החוק וגם, כמו שאמרתי, המטרה הראשונית שלנו הייתה בעצם להגיע למכסה, לכמות, אני מזכיר את הדיון שהיה ביום ראשון עם מנכ"ל הבט"פ שתיאר את מדיניות האכיפה.

יאיר מתוק: כמו שהוא ציין, עד עכשיו הכנסת הייתה יותר כביקורת, ביקורת של תוך 48 שעות, כיום, בגלל שאנחנו עוברים את המכסה החל מה-15.9 בעצם כל יום דורש אישור של ועדת חוקה, ניתן להאריך את זה ל-28 ימים, וזו גם הבקשה שלנו.

יאיר מתוק: אני אגיד שכרגע השינויים המהותיים בנוסח זה להחיל את הפיקוח האלקטרוני על כלל חבי הבידוד, לא מה שהיה עד עכשיו, שזה רק מדינות בסיכון מרבי, למעט אנשים שיש להם בידוד קצר, של 24 שעות, הכוונה היא לאנשים שחוזרים, אם אני זוכר נכון, יתקנו אותי חבריי ממשרד הבריאות, ממדינות צהובות או כתומות, אם הם מחוסנים אז יש להם בידוד מאוד קצר, עד 24 שעות, או עד קבלת תוצאת בדיקה שלילית, שהם אפילו לדעתי לא מדווחים למשרד הבריאות.

יאיר מתוק: אז אין היגיון שהאכיפה תהיה כלפיהם כי שם הסיכוי שמישהו יפר אפסי, זה בידוד מאוד מאוד קצר, עד קבלת תוצאת בדיקה או 24 שעות, לכן מיקוד האכיפה הוא על האנשים שהבידוד שלהם ארוך, כלומר למעלה מ-24 השעות האלה.

יאיר מתוק: אני אגיד שבמקביל גם משרד הבט"פ והמשטרה מנסים לקדם את נושא הווידאו, הדבר עבר גם בתיקון החוק.

יאיר מתוק: כרגע זה עוד לא נכנס, המטרה היא שאולי זה ייכנס בדיון הבא או בזה שלאחריו, אבל אפשר בשלבים גם מתקדמים.

יאיר מתוק: אלה הדברים.

גלעד קריב: תודה רבה.

גלעד קריב: האם ישנה התייחסות של משרד הבריאות לסוגיה?

יאיר מתוק: יש חוות דעת שהם העבירו לנו שמתייחסת כמובן לנתוני התחלואה.

גלעד קריב: זו הסיבה שאני פונה למשרד הבריאות.

אילנה גנס: נכון.

אילנה גנס: אכן הוכנה חוות דעת אפידמיולוגית שתומכת בהכרזה שהפעם מתייחסת לחובת בידוד באופן גורף, לא רק חוזרי חו"ל אלא כלל חבי הבידוד במדינת ישראל.

אילנה גנס: אנחנו רואים בתקופה האחרונה, בשבועות האחרונים, עלייה מאוד מאוד חדה בכמות המבודדים במדינת ישראל שהשבוע חצתה רף של 175,000 מבודדים והמספרים האלה ממשיכים, לצערנו, לעלות, בגלל תחלואה גבוהה, פתיחה של מערכת חינוך, אירועים שקשורים לחגים ולכן המגמה הזאת צפויה להמשיך.

אילנה גנס: ללא ספק היכולת הפיזית של אכיפה כפי שהיא הייתה קיימת על ידי משטרת ישראל ביחס לאתגר הצטמצמה משמעותית לכן אין ספק שיש מקום לפיקוח באמצעים טכנולוגיים נוספים על מנת לשפר את ההיענות לבידוד, כך שמבחינתנו חוות הדעת בהחלט תומכת באמירה הזאת.

אילנה גנס: אנחנו רואים הפרות בידוד, לפי נתונים שיש אצלנו, אם זה באמצעות יצירת שרשראות הדבקה בתקופת הבידוד, כפי שעולה בחקירות אפידמיולוגיות, וכפי שגם דיברנו בעבר על היענות לביצוע בדיקות PCR חוזרות לקיצור בידוד, שגם הן השתפרו משמעותית בחודשים האחרונים, אנחנו רואים מגמת עלייה הדרגתית מפחות מ-20% שראינו לפני מספר חודשים וכרגע המספרים האלה קרובים כבר ל-40%, 45% בחודש האחרון, כך שכנראה קיצור הבידוד, אולי ביחד עם שיפור מנגנוני האכיפה, עושה את העבודה בשילוב של כל הכלים האלה ביחד ואנחנו בהחלט רואים עלייה בכמות מבצעי בדיקות PCR לפי נתונים שיש בידינו.

אילנה גנס: אז מבחינתנו הצעד הזה הוא נכון, הוא חשוב מאוד, והוא יאפשר לנו לפקח בצורה יותר טובה על היענות לבידוד.

גלעד קריב: בסדר גמור.

גלעד קריב: התייחסות של משרד המשפטים.

עמית יוסוב עמיר: כן.

עמית יוסוב עמיר: צריך לומר שיש כאן בהכרזה שבפני הוועדה הרחבה משמעותית מאוד של היקף הפיקוח הטכנולוגי, מחבי בידוד שחזרו ממדינות מסוימות לכלל חייבי הבידוד בישראל, למעט מי שכאמור חובת הבידוד שלו היא קצרה מ-24 שעות.

עמית יוסוב עמיר: אנחנו חושבים שהדבר הזה הוא אפשרי, יש לכך הסמכה מפורשת בחוק שהתיקון שלו נעשה כאמור זה עתה וחשוב להזכיר שמדובר בפיקוח טכנולוגי בהסכמה ושהחלופה למי שלא יסכים לפיקוח היא מיקוד התעדוף של האכיפה והפיקוח המשטרתיים, כלומר לא מדובר באיזה שהיא סנקציה שהופכת את ההסכמה הזאת להסכמה חשודה או לא חופשית.

גור בליי: יש לי כמה שאלות בהקשר הזה.

גור בליי: קודם כל מבחינה עקרונית, גם לאור הדברים האלה וגם לאור ההרחבה המשמעותית פה וגם השינוי במוד הפעולה, שזה מוחל על כלל חבי הבידוד.

גור בליי: אז שתי שאלות פרקטיות, האחת, באיזה מידה הולכים להרחיב בפועל.

גור בליי: זאת אומרת קיבלתם פה הסכמה, אבל עד עכשיו גם מחו"ל זה היה בבחינת פיילוט, אולי זה יותר לבט"פ, באיזה היקף הולכים באמת לעשות את זה, מה הכוונה לעשות, לכמה אנשים מתכננים לשלוח אס.

גור בליי: אמ.

גור בליי: אסים וכן הלאה?

גור בליי: ושאלה שנייה, אולי ראשונה היא הייתה צריכה להיות, איך אתם הולכים לקבל עכשיו את ההסכמה של האנשים לשימוש בכלי הזה.

גור בליי: קודם זה היה מוסדר כחלק מתהליך כניסה ויציאה מישראל, עכשיו כשזה על כלל חבי הבידוד אז בעצם איך אתם הולכים לבקש, לוודא שיש את ההסכמה בהקשר הזה ובאמת באיזה היקף הולכים להפעיל את זה בפועל?

עמית יוסוב עמיר: אז אני מציע שיאיר יתייחס.

גלעד קריב: עורך דין מתוק, בבקשה, התייחסות שלך.

יאיר מתוק: לגבי נושא ההסדרה, כמו שציינתי, המטרה היא להתנתק מנושא הטופס של משרד הבריאות ולקבל את ההסכמה באמצעות האס.

יאיר מתוק: אמ.אס.

יאיר מתוק: יישלח אס.

יאיר מתוק: אמ.

יאיר מתוק: אס ושם יהיו פחות או יותר ההיבטים שצריך להסביר לאותו בן אדם כדי שהוא יסכים אליהם ואז הוא לוחץ ומאשר את זה ובהתאם נשלח אליו המסרון המוכר מה שנקרא.

יאיר מתוק: יש פה גם את גורמי הטו"פ במשטרה שאחראים על הפן הטכנולוגי שיוכלו גם לפרט יותר.

גור בליי: יאיר, רק להבין, באיזה שלב נשלח האס.

גור בליי: אמ.אס?

גור בליי: זה ביום שאתה נכנס לבידוד, כשבודקים באופן אקטואלי האם אתה מקיים את הבידוד?

גור בליי: בשני המקרים?

גור בליי: זאת אומרת איך זה ייעשה, מתי יהיה השלב שבו מסבירים ואומרים האם אני מסכים, האם זה ייעשה מראש?

גור בליי: איך אתם רואים את זה קורה?

יאיר מתוק: כיום איך זה עובד?

יאיר מתוק: בעצם למשרד הבריאות יש את כמות האנשים שהוא יודע שהם נמצאים בבידוד והוא מדווח לממשלת ישראל בהתאם לנתונים האלה.

גור בליי: לא, ההסכמה, באיזה שלב מקבלים את ההסכמה?

גור בליי: מתי אתה פונה לחב בידוד ומבקש ממנו את הסכמתו לשימוש בכלי ביחס אליו?

יאיר מתוק: לדעתי זה ממש ביום הראשון.

יאיר מתוק: אם אני לא טועה, יתקנו אותי חבריי ממשרד הבריאות, כל ארבע שעות בערך הם מעדכנים במשרד הבריאות את כמות חבי הבידוד ומדווחים למשטרת ישראל.

יאיר מתוק: משהו כזה, זה פרק הזמן הזה, ובהתאם נשלח האס.

יאיר מתוק: אמ.אס.

יאיר מתוק: יש פה גם את כרמית מהטו"פ שיכולה לפרט יותר.

יאיר מתוק: היא כבר תתייחס, אבל לגבי השאלה הראשונה שמתייחסת לכמות, כמו שציינת, הכוונה היא לכלל חבי הבידוד, חוץ מהאנשים שהם פחות מ-24 שעות, שכפי שציינתי לדעתי הם אפילו לא מדווחים למשרד הבריאות, אלא רק לאחר מכן כשהם הופכים לבידודים של מעל 24 שעות.

יאיר מתוק: אז גם יש איזה שהוא פן לוגיסטי, אבל יש גם פן הגיוני עקרוני למה עליהם לא להחיל את ההכרזה, שכן סביר להניח שבן אדם שיש לו פרק זמן מאוד קצר לבידוד עד קבלת תוצאת בדיקה, או לכל היותר 24 שעות, לפי המוקדם ביניהם, כנראה הוא לא יפר את הבידוד.

יאיר מתוק: כמו שציין המנכ"ל ביום ראשון, כמות השוטרים שיכולה לדפוק בדלת ולוודא היא כמות מוגבלת, היא נניח 10,000 ביום, והכלי הזה, מה שהוא מאפשר לנו זה לדעת למקד את האכיפה.

יאיר מתוק: אנשים שלא מדווחים, סביר להניח שהם כנראה מפרים ובמקום שכיום השוטרים יגיעו לכלל חבי הבידוד - - -

גלעד קריב: עורך דין מתוק, זה ברור לנו.

גור בליי: לא, רק להבין את הפורמט כי זה שינוי מאוד דרמטי.

גלעד קריב: אני אבקש מצביקה חסיד.

גלעד קריב: סגן ראש מנהלת האכיפה הארצית של הקורונה נמצא איתנו, צביקה חסיד, אם אפשר לקבל את ההתייחסות שלו למוד ההפעלה של ההסכמון עם הרחבת השימוש ביחס לכלל אוכלוסיית המבודדים.

צביקה חסיד: צהריים טובים לכולם.

צביקה חסיד: אני אעביר לכרמית מהטו"פ, היא למעשה הדמות הרלוונטית מבחינה טכנולוגית במשטרה שהיא מתפעלת את הנושא הזה.

כרמית בקלר: לגבי נושא ההסכמה ששאלת, אז עבור אותה אוכלוסייה שיש לנו לגביה טלפונים חכמים שלגביה מופעל ההסכמון, אז ביום הבידוד השני שלהם אנחנו שולחים להם הודעה שאומרת שתגובה להודעה הזאת מהווה הסכמה, וגם שולחת לנו את מקום הבידוד שמולו תתבצע האכיפה הטכנולוגית בימים הבאים.

כרמית בקלר: זה לגבי אותם אלה שיש להם טלפון שמאפשר תגובה כזאת.

כרמית בקלר: ולגבי אותם אלה שיש להם טלפונים שאינם מאפשרים אס.

כרמית בקלר: אמ.

כרמית בקלר: אסים אז ההסכמה מתבצעת בכל יום מחדש, כלומר הם מקבלים שיחת טלפון שבמסגרתו ההודעה שהם מקבלים אומרת שתגובה לאותה שיחת טלפון מהווה גם הסכמה.

גור בליי: אז רק להבין, שוב, זאת אומרת כאשר מדובר במי שיש לו טלפון חכם אז מבנה הפעולה יהיה דומה בעיקרון לאיך שהוא היה קודם עם חו"ל, כי בשלב הראשון ביום השני את פונה אליו באס.

גור בליי: אמ.

גור בליי: אס שבו הוא צריך לאשר שהוא מסכים ולתת את הכתובת שלו, אבל את עוד לא מאכנת אותו.

גור בליי: אחר כך, אם הוא נתן הסכמה אז - - -

כרמית בקלר: אני מאכנת אותו, אבל לא לטובת בדיקה, אלא לטובת שמירת המיקום שמולו ייבדק בימים הבאים מיקומו של הבן אדם.

גור בליי: כלומר אם הוא נותן הסכמה באותו יום זה בעצם ההתחייבות העקרונית ועל בסיס ההסכמה הזאת כל פעם ישלחו לו אס.

גור בליי: אמ.

גור בליי: אסים שאז הוא יצטרך כל פעם, בזה שהוא משיב לאותו אס.

גור בליי: אמ.

גור בליי: אס הוא בעצם שוב נותן הסכמה.

כרמית בקלר: נכון.

גור בליי: אבל תהיה גם את ההסכמה הראשונית, שהיא רק בשביל לאכן את כתובת הבידוד עצמה, וזה עצמו שלב אחד, ואחר כך כל פעם יישלחו אס.

גור בליי: אמ.

גור בליי: אסים, נגיד יומיים או משהו כזה, בשביל לבדוק אקטואלית איפה הוא נמצא.

כרמית בקלר: על פי ההנחיה שאנחנו קיבלנו עד כה אז האס.

כרמית בקלר: אמ.

כרמית בקלר: אסים היומיים יישלחו רק למי שלאס.

כרמית בקלר: אמ.

כרמית בקלר: אס הראשון ענה שהוא מסכים.

כרמית בקלר: מי שלא הסכים באס.

כרמית בקלר: אמ.

כרמית בקלר: אס הראשון אז בימים הבאים הוא לא יקבל את האס.

כרמית בקלר: אמ.

כרמית בקלר: אסים הנוספים והוא אוטומטית ייכנס לתעדוף האכיפה.

צביקה חסיד: האס.

צביקה חסיד: אמ.

צביקה חסיד: אס הראשון הוא לטובת ההסכמה.

כרמית בקלר: נכון.

גור בליי: ולמה אתם לא עושים דבר דומה למי שאין טלפון חכם?

גור בליי: שעושים שיחה ראשונית לצורך הסכמה ואחר כך שיחות לצורך איכון?

גור בליי: למה בעצם לא לשמור על אותו מודל?

גבי לסקי: כן, מה הנוסח של טקסט ההסכמה

גלעד קריב: אבל זה לא לעניין ההכרזה, אפשר להעלות בקשה שהם ישלחו לנו דוגמה.

גבי לסקי: הדברים האלה, זה שזה נעשה עכשיו זה גם קשור.

גבי לסקי: קודם כל עקרונית אני מתנגדת לזה, אוקיי?

גלעד קריב: בסדר.

גבי לסקי: אני חושבת שזה כלי שיתגלגל וזה פתח לעשות שימוש בכלים טכנולוגיים שמשקיעים בהם מאמצים וכספים כדי לעקוב אחרי אזרחים בהסכמה.

גבי לסקי: עכשיו, למה אני מודאגת?

גבי לסקי: כי אם אני לא יודעת גם איך יסבירו לאנשים שיש להם ברירה, שהם יכולים לא לעשות את זה, שכל מיני דברים כאלה, אז אני אפילו מוציאה מהקונטקסט את השאלה של ההסכמה.

גבי לסקי: לכן חשוב לפני שמאשרים את התקנות לראות מה זה ההסכמה הזאת.

גבי לסקי: בשיחת טלפון לפחות אנשים יכולים לשאול שאלות, בטקסט של מילה וחצי, הנה, שלום, ההסכמון, תגיד 'כן' אם אתה רוצה שנשלח לך הסדר במקום שמשטרה תגיע אליך.

גבי לסקי: זה לא הסכמה אמיתית, זה לא נוסח של הסכמה.

עמית יוסוב עמיר: נציג המשטרה, אורי, מבקש שיפתחו לו את המיוט והוא יוכל להתייחס לעניין נוסח ההסכמה.

גלעד קריב: בסדר גמור.

גור בליי: אז באמת יש שני דברים.

גור בליי: האחד זה באמת האם גם לגבי מי שאין לו טלפון חכם אי אפשר ללכת על אותו פורמט של שיחה ראשונית שתתקבל הסכמה ואחר כך זה ייעשה?

גור בליי: זאת אומרת כמו שעושים למי שיש טלפון חכם.

גור בליי: והשאלה השנייה זה לגבי הנוסח של ההסכמה.

אורי בוצ'ומינסקי: אני אשמח להתייחס, גורי, אם אפשר.

גלעד קריב: בבקשה.

אורי בוצ'ומינסקי: אני אחלק בהתאם לשתי הטכנולוגיות.

אורי בוצ'ומינסקי: לגבי הטכנולוגיה של הטלפונים החכמים, ההודעה הראשונה שנשלחת היא הודעה יותר רחבה, היא הודעה שגם מבהירה לאדם שבעצם הלחיצה על הקישור הוא כמובן משתף את המיקום וגם מסכים לפיקוח הטכנולוגי.

אורי בוצ'ומינסקי: עוד לפני שהקישור הזה מופיע לו הוא מקבל קישור לתנאי השימוש באתר המשטרה, תנאי השימוש שאתם מכירים כי שלחנו אליכם אותם, הם כמובן יתעדכנו בהתאם להכרזה המתוקנת, כך שאותו אדם שמקבל את ההודעה הראשונה, לפני שהוא נותן את הסכמתו ייכנס לתנאי השימוש במערכת ההסכמון, יקרא אותם, גם שם מובהר לו מה קורה אם הוא מסרב, כלומר עצם העובדה שיתבצע כלפיו פיקוח מוגבר במקום הבידוד.

אורי בוצ'ומינסקי: זה לגבי הטלפונים החכמים.

אורי בוצ'ומינסקי: אני מזכיר שהעברנו לכם את ההנחיה הקודמת ששם הופיעו ההודעות שאנחנו שולחים.

אורי בוצ'ומינסקי: כמובן שאם התיקון הזה יאושר והוועדה תבקש אנחנו נביא לכם את ההנחיה המעודכנת וגם את ההודעות.

אורי בוצ'ומינסקי: אין עם זה כמובן שום בעיה.

אורי בוצ'ומינסקי: ההודעה השנייה שאנחנו שולחים היא קצת יותר קצרה כי אין שום צורך להפנות אותו שוב לתנאי השימוש.

אורי בוצ'ומינסקי: לגבי הטלפונים הלא חכמים, הם מקבלים שיחה שהיא יותר ארוכה מהשיחה שיש היום משום שהיא צריכה להכיל גם את תנאי השימוש.

אורי בוצ'ומינסקי: ברגע שזה כבר לא בטופס הדיווח של משרד הבריאות אני לא יכול להפנות אותו לתנאי השימוש באתר המשטרה ולכן אני מקריא לו את תנאי השימוש בשלוש שפות, הוא יוכל לבחור בעברית, אנגלית וערבית, וכך גם יהיה בפניו המידע, ואז שוב יתחיל התהליך הרגיל של קבלת הסכמה באמצעות קוד אישי וההתקשרות מהטלפון הנייח במקום הבידוד.

גלעד קריב: מכיוון שזה היום האחרון של ההכרזה אני אביא את האישור של התקנות להצבעה.

גלעד קריב: אנחנו נבקש עד יום ראשון הקרוב לקבל את כל הנוסחים, צילומי המסך של ההודעות, הנוסחים, ההנחיה לגבי הטלפונים הלא חכמים, מה כוללת השיחה, הטקסט של השיחה.

גלעד קריב: זה דבר אחד.

גלעד קריב: דבר שני, אני מבקש לקבל ממנהלת האכיפה עדכון או את תוכנית ההפעלה במובן הזה של למול כמה אנשים אתם מתכוונים, אני מניח שאתם עוד בשלב הפיילוט ולא שמרגע שנאשר את ההכרזה אתם עתידים לשלוח את זה ל-150,000 חבי בידוד.

אורי בוצ'ומינסקי: התשובה היא בהחלט כן, ברגע שהתיקון ייכנס לתוקף מבחינתנו - - -

גלעד קריב: אתם ערוכים להוציא את זה לכולם?

אורי בוצ'ומינסקי: כן.

גור בליי: באיזה תדירות?

אורי בוצ'ומינסקי: אולי כרמית בהקשר הזה מהטו"פ תוכל להתייחס ליכולת לשלוח את ההודעות.

כרמית בקלר: אנחנו שולחים את ההודעות פעם ביום וכל מבודד מקבל אותה בשעה אחרת, בשעה רנדומלית, בין שעה שמונה בבוקר לשעה שמונה בערב.

גור בליי: זאת אומרת ממחר אתם הולכים להוציא כל יום 150,000 או 170,000 אס.

גור בליי: אמ.

גור בליי: אסים?

אורי בוצ'ומינסקי: רק שיהיה ברור, ההודעה הראשונה נשלחת לכולם כמובן ואז הודעות נוספות רק למי שהסכים.

גור בליי: ברור, ברור.

גלעד קריב: אז אני מבקש שעד יום ראשון שנראה את הנוסחים.

גלעד קריב: הדבר השני שכמובן אני אציין, שאנחנו נעקוב בקפידה אחרי המספרים.

גלעד קריב: אין ספק שאם הכלי יוכח כלא אפקטיבי אז צריך לחשוב מה עושים.

גלעד קריב: אני מזכיר שאנחנו נעקוב גם בצורה מאוד מאוד הדוקה על הנושא של מאגר המידע ואני מבקש לקבל, מכיוון שהופעל פיילוט על שבים מחו"ל, ואם אינני טועה הפיילוט כלל את אותן הוראות של מחיקה מהמאגר תוך 30 ימים וכו', אז אני מבקש - - -

גור בליי: זה קבוע בחוק.

גלעד קריב: זה לא חידשנו את זה בחוק, מה שחידשנו בחוק זה כל הפרק שעוסק בצילומי וידאו והמאגר הביומטרי, ולגבי צילומי הווידאו יש איסור גורף על שמירה של הצילומים.

גבי לסקי: הם כבר ערוכים לצילומים?

גלעד קריב: לא, לווידאו הם עדיין לא.

גבי לסקי: אז לא נאשר את זה עד שלא נראה את זה.

גלעד קריב: לא, כי הם ערוכים לפיילוט של האס.

גלעד קריב: אמ.אסים.

גבי לסקי: כן, אבל אפשר להחריג כרגע את הווידאו.

עמית יוסוב עמיר: ההכרזה הנוכחית לא כוללת וידאו.

גלעד קריב: לא, כל אחד מהאמצעים דורש הכרזה מיוחדת.

גלעד קריב: אני מבקש לקבל ממנהלת האכיפה, עוד פעם, לא נעשה על זה תוך כמה ימים דיון אכיפה, אבל אני מבקש התייחסות בכתב לקיום חובת מחיקת הפרטים מהמאגר ביחס לפיילוט שנעשה לשבים מחו"ל, האם עמדתם בעניין ניקוי המאגר, אני רוצה להבין איך זה קורה.

גלעד קריב: כרגע הוראות החוק אוסרות על שמירה של יותר מ-30 ימים, זה לא שפעם ב-30 ימים אתם עושים ניקוי מאגר, כל דאטה שנצברת מתחיל מניין 30 הימים ביחס אליה.

גלעד קריב: אז אני מבקש לקבל התייחסות שלכם איך ניקיתם את המאגרים ואיך עמדתם בהוראות החוק ביחס לפיילוט כי ברור שיש פה היקף הרבה יותר גדול של דאטה שתצטרכו להתמודד איתו.

גלעד קריב: בוא נגדיר את זה, אני מבקש לקבל מסמך ממנהלת האכיפה על כל נושא הגנת הפרטיות בהתאם להוראות החוק ובהתאם להוראות החוק הכללי של הגנת הפרטיות.

גלעד קריב: אני יודע שידיכם עמוסות בעבודה, אבל הסוגיה היא קריטית, אני אמליץ לוועדה לא לעכב את ההכרזה בגלל זה, אבל אני מבקש עד יום ראשון גם את כל צילומי המסך וההודעות לשלב הזה וגם התייחסות לעמידה בהוראות החוק בנושא הגנת הפרטיות ומחיקת הנתונים מהמאגרים.

גלעד קריב: ועוד פעם, אנחנו נמשיך לאכוף, ההבהרה של משרד המשפטים חשובה מאוד, ההכרזה כרגע תקפה רק לנושא ההסכמון, היא לא תקפה לנושא הפעלת ה - - -

גור בליי: אני אתייחס לזה בשביל גם להבהיר את הדברים שיהיו ברורים גם במענה לשאלתה של חברת הכנסת לסקי.

גור בליי: יש בפניכם את הנוסח המשולב, סוג האמצעי הטכנולוגי שבו משתמשים הוא חלק מההכרזה, זו לא רק אמירה לפרוטוקול.

גור בליי: אם הם רוצים לתקן את זה הם צריכים לתקן את ההכרזה, הם צריכים לבוא לוועדה ולבקש לתקן.

גור בליי: פה מה שמופיע בהכרזה זה מערכת ההסכמון המשודרג.

גלעד קריב: נכון.

גלעד קריב: אני רוצה להזכיר שזה נכון גם לפיילוטים.

גלעד קריב: גם הפעלת פיילוט בנושא הווידאו תחייב שינוי של ההכרזה או הכרזה נוספת.

גבי לסקי: יש לי עוד שאלה טכנית.

גבי לסקי: מעניין אותי באמת, אתם מעבירים את ההסכמון הזה כעניין של יעילות, אני חושבת שלא תמיד יעילות גוברת, אז מעניין אותי כמה אנשים אמונים על לשלוח את האס.

גבי לסקי: אמ.

גבי לסקי: אסים, לבדוק תשובות של האס.

גבי לסקי: אמ.

גבי לסקי: אסים, כאילו מה כוח האדם שיהיה עסוק בכל ההליך הזה, כי יכול להיות שזה לא חוסך לנו כלום.

גלעד קריב: אני חושב שמנתונים שראינו לגבי האכיפה של מדלת לדלת - - -

גבי לסקי: אבל אם זה אותם אנשים, אם זה אותו מספר?

גלעד קריב: איזה, זה אותם 2,000 איש שיושבים על זה שלא - - -

גבי לסקי: יש לך 155,000 איש שאתה צריך לבדוק, אז מעניין אותי לבדוק כמה אנשים מתוך - - -

גלעד קריב: נשמע מה גודל הסד"כ שהיום מקצה משרד הבט"פ ומנהלת האכיפה לנושא הפעלת ההסכמון המשודרג?

צביקה חסיד: אנחנו מדברים על המספרים של שוטרים שדופקים על דלת?

גלעד קריב: לא, כמה אנשים אתם צריכים להקצות היום להפעלת המערכת של ההסכמון המשודרג?

צביקה חסיד: כוח האדם פה מתחלק לכמה אגפים.

צביקה חסיד: יש פה את הסיפור של הטכנולוגיות, שכרמית מופקדת עליה עם המחלקה שלה, יש מוקד 110 שעושה את כל ההשלמות אל מול מה שנדרש, יש את המנהלת שיש פה לא מעט בעלי תפקידים שמתכללים את הדבר הזה מול המחוזות.

צביקה חסיד: אין פה כרגע איזה מספר כמותי שאפשר לתת.

גלעד קריב: מר חסיד, אני מבקש, לאור שאלתה של חברת הכנסת לסקי, שתנסו להעריך איזה סד"כ בסופו של דבר באגפים השונים של המִנהלת והמשטרה אתם מקצים לטובת הפעלת ההסכמון.

גלעד קריב: כמובן לא מדובר פה על חודו של אדם, אבל סדרי גודל.

גלעד קריב: כשתעבירו את התשובות ביום ראשון לצוות הוועדה, אם אפשר גם שאחד הסעיפים - - -

גבי לסקי: גם עלויות אני אשמח לדעת.

גלעד קריב: בסדר גמור, אפשר להתייחס גם לנושא העלויות של הפיתוח וההפעלה של ההסכמון.

גלעד קריב: אני כן רוצה לומר לחברת הכנסת לסקי, אני כמובן שותף לחשש שלה מפגיעה מפרטיות וגם מהמדרון החלקלק, אני רוצה רק להזכיר שהמהלך הזה במידה רבה נועד על מנת להמיר צעדים שהפגיעה שלהם בחירויות הפרט הם יותר דרסטיים.

גלעד קריב: בסופו של דבר יש בגדול ויתור של המדינה על הכלי של המלוניות, יש ויתור של המדינה על הכלי של צימוד אלקטרוני שמנטר באופן שוטף ותלוי או לא תלוי בהסכמתו של אדם, אני אומר לא תלוי כי האלטרנטיבה בחוק הקודם הייתה שאם אתה לא לוקח את הצימוד האלקטרוני תלך למלונית, בסופו של דבר אנחנו צריכים לקחת בחשבון באמת שיש כאן, בנתוני הבידודים הנוכחיים זה כלי פחות דורסני ממה שיש.

גלעד קריב: החשש מפני המדרון החלקלק הטכנולוגי, אני –

גבי לסקי: זהו, באמת אסור לנו, כשמפעילים אמצעים טכנולוגיים חדשים, להסתכל רק על הקורונה.

גבי לסקי: אם השקיעו מיליוני שקלים בשביל המנגנון הזה אנחנו חותמים על זה שלא יעשו בזה שימוש לשום צורך אחר אחר כך?

גבי לסקי: ברור שלא.

עמית יוסוב עמיר: עורך דין מתוק מבקש להתייחס.

גלעד קריב: כן, אז בקצרה כי אני מביא את זה להצבעה.

גלעד קריב: אני אומר עוד פעם, זה לא מסוג הדיונים של שגר ושכח, אנחנו עוד נעקוב אחרי העניין הזה, גם עצם החזרה של ההכרזה אלינו, אבל גם החששות.

גלעד קריב: ביקשנו מידע ואנחנו נמשיך לעקוב אחרי העניין, אנחנו לא נמתין 42 ימים על מנת לקבל נתונים אם הכלי הזה אפקטיבי או לא.

גלעד קריב: בבקשה, עורך דין מתוק.

יאיר מתוק: רק אני אזכיר לאדוני שהבקשה היא ל-28 ימים, לא ל-21 ימים.

גלעד קריב: אני חשבתי 42.

גלעד קריב: בסדר, 28.

יאיר מתוק: 28 ימים, זה המקסימום האפשרי.

גור בליי: אחרי 42 צריך אישור מראש של הוועדה ואז הוועדה נותנת את זה כל פעם ל-28 ימים.

יאיר מתוק: בדיוק, 42 ימים זה עד עכשיו היה.

יאיר מתוק: אני רק אומר שלגבי ההיבט התקציבי, יש בדברי ההסבר התייחסות, גם שאושרה מול משרד האוצר ומול גורמי התקציב אצלנו שכתוב במפורש מה המשמעויות התקציביות של שימוש בהסכמון המשודרג, זה סעיף אחד לפני אחרון.

יאיר מתוק: אני רק אגיד בסוף דבריי שיש לזכור מה שציינתי בהתחלה, שאנחנו עוד לא בשלב הסופי המושלם של מנגנון האכיפה, אנחנו עוד בשלב שרק עכשיו מתחיל השלב השני של האכיפה של ההסכמון על כלל חבי הבידוד ואנחנו עוד לא הגענו, למשל, לשלב השלישי שמדבר על שימוש בווידאו.

יאיר מתוק: אז באמת את הנתונים צריך לקרוא בראי העובדה הזו.

גלעד קריב: לא, ברור לי.

גלעד קריב: אבל אני אומר עוד פעם, לנו חשוב כוועדה לעשות פה מעקב קפדני אחרי הטמעת הכלי הזה.

גלעד קריב: בסדר, אנחנו מקריאים?

גור בליי: כן, נקריא את זה, רק עוד שאלה אחת מבחינת הפירוט בהכרזה עצמה.

גור בליי: אתם לא כוללים התייחסות לעובדה קודם כל שיש החרגה, זה נכון שזה נובע מהחוק, אבל גם דברים אחרים פה נובעים מהחוק, של ילדים מתחת לגיל 14 ומי שמונה לו אפוטרופוס ומי שאינו מסכים אז באמת יש פה מיקוד אכיפה.

גור בליי: שוב, זה מופיע בחוק, אבל השאלה אם אתם לא חושבים שגם יש מקום לכלול את זה בהכרזה עצמה, את שני הדברים האלה.

יאיר מתוק: זה פשוט מופיע גם בדברי ההסבר אוטומטית שילדים מתחת לגיל 14 ואנשים בעלי מוגבלויות אנחנו לא מחילים את זה.

יאיר מתוק: זה ודאי.

יאיר מתוק: פשוט לא ראינו סיבה, כי זה גם נמצא בחוק וגם בדברי ההסבר במפורט.

גלעד קריב: אוקיי, אני מבקש שתבחנו את השאלה האם לא ראוי, אתם יודעים, לפעמים אנשים מחפשים מסמכים משפטיים אז הם לא קוראים גם את החוק, גם את דברי ההסבר, גם את ההכרזה, רואים רק את ההכרזה, אז אני מבקש לעוד 28 ימים לראות האם הדברים הללו ש - - -

גור בליי: וגם מה עושים למי שלא מסכים.

גור בליי: עכשיו יש תפריט של אופציות, יש מלוניות על חוזרים מחו"ל בסיטואציה כזאת.

יאיר מתוק: לא, מלוניות יש שלא קשור להכרזה הזאת.

גור בליי: נכון, ברור.

גלעד קריב: חברים, סליחה, אני סיימתי את הדיון, זה לא יתוקן עכשיו, זה דיון שיתקיים בין הלשכה המשפטית לבין – אנחנו לפחות עוד תקנות הגבלת יציאה נסיים לפני שתיים וחצי.

גלעד קריב: אז בבקשה, אפשר להקריא?

גור בליי: הכרזת סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה)(בידוד בפיקוח טכנולוגי של אדם שנכנס לישראל)(תיקון), התשפ"ב–2021 וזה בעצם ההתאמה לתיקון לחוק.

גור בליי: זה בעצם חוזר על מה שהקראתי קודם למעלה, אני לא אחזור על זה, זה בעצם גם מועתק מתוך סעיף 22יח.

גור בליי: זה באמת 28 ימים בהתאם לחוק.

גור בליי: זה אומר מהלילה בחצות ודקה.

גלעד קריב: מי בעד?

גלעד קריב: אושר פה אחד.

גלעד קריב: אושר.

גלעד קריב: אנחנו רשמנו לנו את ההערות לגבי הבקשות שלנו ממנהלת האכיפה, בהחלט יש מקום לשקול את הנוסח של ההכרזה בתקופה הבאה.

גלעד קריב: אם אני לא טועה יש גם חובת דיווח בחוק על הפעלת האמצעים, נכון?

גור בליי: כן, נכון.

גלעד קריב: אנחנו כמובן נעמוד גם על חובת הדיווח.

גלעד קריב: תודה.

גלעד קריב: לפני שאנחנו נעסוק בתקנות של איסור יציאה למדינות אדומות אני רוצה לפנות לנציגי משרד הבריאות, מכיוון שאנחנו נדבר בנושא של ביצוע חובת בדיקות כבר בישיבה בשעה ארבע, בצד התקנות הכלליות, ולומר את הדבר הבא, על דעת היועץ המשפטי, התקנות של חובת ביצוע בדיקה בכניסה לישראל שאפשר לקרוא להן, יש מסכתות קטנות של הבבלי שנקראות גדולות וקטנות, זה תקנות זוטא מכל עולם התקנות של הקורונה.

גלעד קריב: אנחנו קצת מתפלאים לגלות בתוך תקנות הזוטא האלה, שאתה אומר שכמעט לא צריך בהן דיון, בעצם בפעם הראשונה את ההגדרה בתחיקה של המדיניות החדשה של משרד הבריאות ביחס למתחסנים ומחלימים, וזה נראה לנו מוזר.

גלעד קריב: ההצהרה של המדיניות של משרד הבריאות היא, בסדר, הצהירו מדיניות במסיבת עיתונאים חגיגית.

גלעד קריב: המדיניות הזאת לא נידונה כאן לעומק והיא לא תידון לעומק בפורום כזה.

גלעד קריב: כשהיא תגיע לכאן לדיון באישור, לא משנה אם במסגרת תקנה כזו או אחרת, יישבו פה ראש מערך בריאות הציבור, מנכ"ל המשרד, הפרויקטור, ויסבירו לנו כל פרט.

גלעד קריב: לכן אני אומר, דעתנו לא נוחה מהעניין, זו לא הדרך להכניס לתוך התחיקה של הקורונה את ההסדר החדש.

גלעד קריב: אני מבקש שבשעה וחצי שנעשה הפסקה, אני מתנצל פעם נוספת, יהיה דין ודברים עם הגורמים הרלוונטיים במשרד הבריאות.

גלעד קריב: אני לא חושב שזה המקום הראוי, אני חושב שאת התקנות היה צריך להאריך בצורה הרגילה שלהן ואם אתם הולכים על איזה שהיא מדיניות, בין אם ב-1 באוקטובר ובין אם במועד אחר, אז בואו נקיים דיון מסודר אחרי סוכות במדיניות החדשה.

גלעד קריב: לא מכניסים ככה מדיניות חדשה, אני אומר עוד פעם, שאני קורא אותה ויש לי אינספור שאלות.

גלעד קריב: שאלתי גם את פרופ' זרקא, אני לא יודע אם יש לכם כרגע נתונים להציג לנו, מסודרים, לא באמירה כללית, האם יש לכם נתונים מספריים, על מצגת, מה הניתוח האפידמיולוגי שעל בסיסו שיניתם את המדיניות של הגדרת המתחסנים והמחלימים.

גלעד קריב: ולכן עוד פעם, או שהמשרד יסכים איתנו או שההמלצה שלי לחברי הוועדה שיהיו כאן בשעה ארבע לא לאשר את התקנה הספציפית הזו.

גלעד קריב: << נושא >> הצעת תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה)(הגבלת היציאה מישראל)(תיקון), התשפ"ב-2021 << נושא >>

גלעד קריב: אנחנו עוברים לתקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש.

גלעד קריב: רגע, יש פה כל כך הרבה תקנות.

גור בליי: (הוראת שעה) (הגבלת היציאה מישראל) (תיקון), התשפ"ב-2021.

זאב בנימין בגין: כניסה או יציאה?

גלעד קריב: לא, יציאה, זה המדינות האדומות.

גלעד קריב: לא, על חובת ביצוע בדיקות בכניסה לישראל נדבר בארבע, רק הערתי הערה מקדימה, צופה פני עתיד.

גלעד קריב: אנחנו, עוד פעם, בדיון בסמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת היציאה מישראל).

גלעד קריב: אותה רשימה ידועה של ארבע מדינות.

גלעד קריב: אדוני היועץ המשפטי, אני מבין שהשינוי שמובא לנו זה רק הארכה, נכון?

גור בליי: אין שינוי של המדינות, זה אותן ארבע מדינות שכבר מלוות אותנו, זה מקסיקו, ברזיל, טורקיה ובולגריה.

אילנה גנס: רשימת המדינות לא השתנתה, אבל השתנתה ההערכה לגבי מקסיקו.

אילנה גנס: אני אציין בקצרה שבעצם מקסיקו עד עכשיו הייתה ברשימת מדינות אדומות על פי קריטריון של וריאנטים קודם כל, כמובן גם התחלואה הייתה שם מאוד מאוד גבוהה.

אילנה גנס: בעצם לאחר מספר חודשים של מעקב אחרי נתונים של הווריאנטים שהיו נפוצים במקסיקו וההערכה לגביהם הייתה של סיכון גבוה ומשמעותי ראינו נתונים שהווריאנטים האלה רוצפו במדינות שונות בעולם ויחד עם זאת לא ראינו איזה שהיא השתלטות מובהקת של תחלואה של אף אחד מהווריאנטים האלה בקבוצה במדינות שבהן לפחות זן הדלתא נפוץ בדומה למדינת ישראל.

אילנה גנס: לכן ההערכה לגבי מקסיקו השתנתה בעדכון של התקנות וירדה ברמת סיווג שלה מבחינת וריאנטים מ-16 לשמונה, כלומר היא יצאה מקריטריונים של וריאנט, אבל בגלל רמת התחלואה שעדיין הייתה גבוהה היא נשארה ברשימת המדינות בסיכון מרבי.

אילנה גנס: יחד עם זאת חשוב לציין שאנחנו רואים המשך מגמת ירידה, גם מקדם ההדבקה במקסיקו ירד ולכן בעדכון הבא אנחנו מעריכים שהיא צפויה אפילו לצאת מהמדינות בסיכון מרבי.

גלעד קריב: זה להבדיל מהמצב, מבחינתכם, בברזיל, טורקיה ובולגריה.

אילנה גנס: ברזיל עדיין נשארת שם בגלל וריאנטים, ההערכה של התחלואה ווריאנטים בברזיל לא השתנה עדיין ולכן היא תישאר שם גם מבחינת וריאנטים, כולל גם בחידוש התקנות הבא.

גלעד קריב: מה המצב בטורקיה?

אילנה גנס: טורקיה עדיין עם תחלואה גבוהה והיא במגמת עלייה, לעומת זאת בולגריה בירידה.

אילנה גנס: בתקנות הנוכחיות היא עדיין מעל 2% ולכן היא עדיין ברשימה, אנחנו רואים מגמה של שיפור מסוים, אבל היא עדיין מעל 2%.

גלעד קריב: האם אתם מאתרים היום עוד מדינות שמתקרבות לחצות את הרף מלמטה למעלה?

אילנה גנס: כרגע בינתיים לא.

אילנה גנס: שוב, היה לנו השבוע בהערכה עדכנית אוקראינה שמן הסתם עלתה לשחקים בגלל חוזרי אומן, אבל כשאנחנו מנטרלים את הקבוצה הזו עדיין רמת התחלואה הנכנסת מאוקראינה עומדת סביב 1% ולכן היא לא עוברת את הקריטריון של מדינה בסיכון מרבי ואין כרגע מדינות נוספות שמבחינת רמת תחלואה נכנסים או הערכת סיכונים של וריאנטים צפויה להיכנס לרשימה.

גלעד קריב: אני רוצה, ברשותך, לשאול, למרות שיש פה איזה שהוא פילוח בין ועדות שמטפלות בעניין, הכניסה והיציאה מאוד שלובות זו בזו.

גלעד קריב: אני שם בצד כרגע את ועדת החריגים, דיברנו על זה ביום ראשון, כרגע היכן עומדת המדיניות שלכם, אנחנו עדיין עם אותה הבחנה בין מדינות מהן שהשבים לא חייבים בחובת בידוד לבין רוב מדינות העולם שקיימת חובת בידוד?

אילנה גנס: בעצם ההקלה שניתנה במסגרת ההגדרות החדשות של מחוסן או מחלים, שאם תרצה נציג את זה בהרחבה בשעה ארבע, יש לי כמובן את כל הנתונים, והרקע האפידמיולוגי להחלטה הזאת שהוכרז עליה ב-29 באוגוסט, שמ-3 בספטמבר נכנסה לתוקף, מרבית מדינות העולם הן מדינות כתומות שרמת התחלואה בהן היא לא מאוד מאוד גבוהה.

אילנה גנס: הן עדיין לא מדינות צהובות, כלומר התחלואה שם היא לא נמוכה מאוד, ולכן רק מי שעומד בהגדרות ובקריטריונים של מחוסן או מחלים החדשות מאושר לבידוד מקוצר של עד 24 שעות או קבלת תוצאת PCR בנחיתה.

אילנה גנס: כמובן לא מחוסנים ולא מחלימים חייבים בבידוד מכל היעדים.

גלעד קריב: של ה-14 ימים עם האפשרות של קיצור בבדיקה שנייה לשבעה ימים.

אילנה גנס: נכון מאוד.

גלעד קריב: אני אשאל כאן, זו המדיניות לגבי כלל הנכנסים או רק לגבי אזרחים ישראלים?

אילנה גנס: כלל הנכנסים.

גלעד קריב: זאת אומרת נכון להיום אזרח זר שמקבל אישור להיכנס לארץ מטעמים כאלה ואחרים, עוד סוגיה כבדה שצריך לראות מי מטפל בה בכנסת, גם אזרח זר זה אותו כלל?

אילנה גנס: זה אותו כלל.

אילנה גנס: מבחינה אפידמיולוגית זה לא משנה.

גלעד קריב: האם ההגדרה של מחוסן או מחלים בהקשר שלו כוללת את החיסונים שהוא קיבל מעבר לים?

אילנה גנס: נכון.

אילנה גנס: כרגע התהליך הזה הוא קצת מסובך טכנית כי אין לנו תיעוד מראש של כל החיסונים שהוא קיבל בחו"ל או של ההחלמה שלו ואנחנו מייצרים מנגנון תיעוד של חיסונים או החלמה מחו"ל שהוא מתחלק לכאלה שיש להם ביטוח רפואי כאן בארץ והקופות שלהם יכולות לתעד את החיסונים או את ההחלמה, לעומת כאלה שהם חסרי מעמד, לצורך העניין, שמי שיעשה את העבודה הזו זה צוות ייעודי במוקד קול הבריאות שיקבל את הנתונים ויתעד אותם ויוציא שחרור.

גלעד קריב: זאת אומרת יקבל את הנתונים במובן שהאזרח הזר ישלח מסמך רשמי?

אילנה גנס: נכון, ימלא טופס הצהרה, יצרף את כל החומר הרלוונטי ואנחנו מקווים שבמהלך השבועות הקרובים אנחנו נתחבר למאגר בינלאומי ביחד עם האיחוד האירופי של שיתוף מידע אודות מאגר מידע על חיסונים.

אילנה גנס: גם אנחנו חתמנו על הסכם בילטרלי עם מדינות רבות בעולם והמאגר הזה צפוי ללכת ולהתרחב למדינות נוספות.

אילנה גנס: כרגע בשלב ראשון זה מדינות האיחוד האירופי וחלק ממדינות בארה"ב שבעצם אנחנו נקבל דיווח אוטומטי של חיסונים שניתנו בחו"ל גם של אזרחים זרים שייכנסו לישראל וגם של ישראלים וכך בעצם גם יתייתר הצורך בביצוע בדיקה סרולוגית שמאשרת שהבן אדם אכן מחוסן ויש לו נוגדנים.

גלעד קריב: עוד פעם, כרגע אנחנו עושים בדיקה סרולוגית לאזרח הזר.

אילנה גנס: אנחנו עושים בדיקה סרולוגית לאזרח הזר על מנת לאשר שאכן המידע שהוא מסר לנו, המידע הרפואי שהוא צירף אכן אמיתי ואנחנו מאמתים את זה.

גלעד קריב: וההערכה היא שאחרי שיוקם אותו צוות - - -

אילנה גנס: אחרי שנתחבר לנתוני מקור ונוכל לראות את הנתונים האמיתיים של ההתחסנות שלו או ההחלמה אנחנו לא נצטרך יותר סרולוגיה.

גלעד קריב: אולי פספסתי את דברייך, נחתם כבר הסכם בין מדינת ישראל לבין האיחוד האירופאי על שיתוף מידע על אזרחים מחוסנים?

אילנה גנס: על חיסונים, כן.

גלעד קריב: על חיסונים זה מי מאזרחי ישראל מחוסן.

אילנה גנס: נכון.

אילנה גנס: אנחנו נשדר את הנתונים האלה למדינות שונות בעולם, כלומר אזרח ישראלי שייצא עכשיו למדינות אירופה או לחלק ממדינות בארה"ב המידע על החיסונים שלו יהיה חשוף לאותן מדינות, עם קוד QR, עם אפשרות לאמת בצורה דיגיטלית ומדויקת מול מאגר מקור.

גלעד קריב: מה מקור ההסמכה?

גלעד קריב: אם אפשר לפנות ליועצת המשפטית של משרד הבריאות, אני כמובן לא יוצא נגד צעד כזה או אחר שמטרתו לטייב את המאבק במגפה.

גלעד קריב: מה מקור ההסכמה להסכם של העברת מידע של נתוני החיסונים של אזרחי ישראל?

גלעד קריב: שזה חלק מהתיק הרפואי של כל אחד מאיתנו.

גלעד קריב: מה מקור ההסמכה ואיזה פרוצדורה הנושא עבר, האם יש החלטת ממשלה בנושא?

גלעד קריב: האם היה איזה שהוא פיקוח פרלמנטרי של ועדת העבודה, הרווחה והבריאות?

גלעד קריב: כרגע עוד לא פוצלו הסמכויות, אני חושב, אז זו ועדת העבודה והרווחה, אני אשמח לשמוע.

טליה אגמון: יש נושאים רבים שהמשרד מתעסק בהם ולא בכולם אני מעורבת, אני יכולה לבדוק את זה, אבל אני רוצה לומר שבוודאי לא מדובר על העברה מלאה של מאגרי מידע, אלא אם יש נוסע שרוצה להציג בפני מדינה אחרת שהוא מחוסן אז תהיה לאותה מדינה את האפשרות ל - - -

גלעד קריב: יש הבדל בין אמירה שאנחנו בונים פה מנגנון שעל פי בקשתו של אזרח משרד הבריאות מוכן לשתף עם מדינות זרות את האמירה פלוני אלמוני מחוסן והעולם צריך לדעת מזה על פי בקשתו, על זה מדובר?

טליה אגמון: בוודאי שלא מדובר על מדינת ישראל משדרת לכל העולם את כל פרטי מחוסניה.

גלעד קריב: אז על מה כן מדובר?

טליה אגמון: מדובר אכן על מצב – כפי שאזרחים זרים מגיעים לפה והם רוצים שנדע ונוכל לאמת שהם חוסנו בארצותיהם, באותה מידה כשישראלי יגיע למדינה אחרת והוא ירצה להוכיח שהוא מחוסן, אותה מדינה תוכל לאמת את הפרטים מול משרד הבריאות.

טליה אגמון: יותר פרטים מזה אני כרגע לא יכולה לתת.

גלעד קריב: אז אני מבקש לקבל פרטים על ההתקשרות הזאת, גם מצד המתודולוגיה שלה, האם באמת מדובר בזה שכשאדם יגיע לתחנת ביקורת הגבולות – כלומר תבדקו, יש טופס ויש הסכמה והוא עושה את זה מראש, או שמדובר בשיתוף מידע כללי.

גלעד קריב: זאת שאלה אחת.

גלעד קריב: ושאלה שנייה, בכל מקרה מה מקור ההסמכה בחוק?

גלעד קריב: האם זו הסמכות השיורית של משרד הבריאות כחלק מהממשלה לחתום על הסכם כזה, האם זה משהו שמיוחד לקורונה?

גלעד קריב: נבקש לקבל על זה מידע.

גלעד קריב: במידה מסוימת אני חייב לומר שזה כן משיק לנושא התקנות שאנחנו דנים בהן כי זה יציאה מישראל.

גלעד קריב: אני אומר עוד פעם, אני לא קובע פה מסמרות אבל דומני שזה צעד שחשוב שנשמע עליו לא אגב אורחא.

זאב בנימין בגין: אזכיר שבהסכם עם החברה שמספקת את החיסונים האמירה החשובה שנשמעה הייתה שהמידע שמועבר הוא מותמם במובן הזה שאין בו פרטים אישיים ובמובן הזה יש פה שינוי שדורש התייחסות, כמו שהיושב ראש ביקש.

גלעד קריב: אם באמת תחזרו אלינו ותאמרו שזו בקשה אקטיבית של האדם שפשוט רוצה לפטור את עצמו מבדיקה סרולוגית אז השאלה היא רק שאלה של בטיחות מידע, שהיא שאלה מאוד גדולה, כי אז זה אומר שיש איזה שהוא קישור און ליין בין המאגרים ולמדינה זרה יש יכולת לקבל מידע ולמשוך מידע.

גלעד קריב: אז צריך לוודא שזה תלוי רק בהסכמתו של האדם, אולי מחר, לא יודע, אנשים - - -

גור בליי: לא, אגב לא חייב להיות און ליין, זה יכול להיות שהוא מקבל איזה שהוא verification כזה.

גלעד קריב: במידע, או שאתה מושך אותו או שאתה דוחף אותו.

גלעד קריב: נצטרך לבדוק את הסוגיה הזו

גור בליי: בכל מקרה, למען הבהירות, כי כל הזמן אנחנו מדברים על עניין של הסברה והבהרה, נכון להיום כל הדברים האלה לא בתוקף.

גור בליי: שהדברים ייאמרו.

אילנה גנס: נכון.

גור בליי: שיהיה ברור, נכון להיום אם מגיע לארץ, ישראלי אגב או זר, לא משנה, שהוא התחסן או החלים במדינה אחרת הוא צריך בדיקה סרולוגית.

אילנה גנס: נכון.

גור בליי: כרגע אין הכרה הדדית בין ישראל למדינות אחרות באישורים האלה.

גלעד קריב: וברגע שניתן את הבדיקה הסרולוגית הוא משוחרר מבידוד, נכון?

אילנה גנס: נכון.

גלעד קריב: נכון, ההערה של היועץ המשפטי היא חשובה גם לפרוטוקול וגם להבנה של הציבור, אבל אני כן רוצה לחדד את הנקודה שמהדיווח שקיבלנו נחתם הסכם עם מדינות האיחוד האירופאי.

גלעד קריב: כרגע אולי הדבר עוד לא פועל, אבל יש פה הסכם עם מדינות האיחוד האירופאי.

אילנה גנס: הניסיון לקדם את ההסכם הזה קיים כבר מזמן.

גלעד קריב: אז א', מצד אחד צריך לברך על ההישג הדיפלומטי, מצד שני צריך להבין מה הוא כולל ומכיוון שמדובר פה על העברת נתונים בכל מקרה, במשיכה או בדחיפה, עם הסכמה, בלי הסכמה, אנחנו פשוט רוצים לדעת את הנתונים.

גלעד קריב: זה דבר מאוד מאוד קריטי ואני מבקש לקבל את ההתייחסות של המשרד לזה.

גלעד קריב: אלא אם יש למישהו הערות נוספות או שאלות, ניגש להקראה?

גור בליי: בסדר גמור.

גור בליי: זאת אומרת הן בעצם כבר היום נכנסו לתוקף.

גלעד קריב: נכון.

גלעד קריב: בסדר גמור.

גלעד קריב: מי בעד?

גלעד קריב: פה אחד.

גלעד קריב: אושר.

גלעד קריב: תודה רבה.

גלעד קריב: אנחנו יוצאים למעין הפסקה של שעה וחצי, בשעה ארבע אנחנו נתכנס לדון בתקנות הרחבות, תקנות התו הירוק, זה גם זמן שדרוש ללשכה המשפטית לעבור על הדברים.

גלעד קריב: אני שוב מתנצל, אנא, אילנה, הבדיקה לגבי ההגדרות המחלים והמתחסן, הצעתי היא שבהסכמה החלק הזה יירד ונביא אותו, כשנעשה את הדיון הכללי על המדיניות החדשה ונטמיע אותה בגוף של התקנות העיקריות נעשה את זה.

גלעד קריב: כי עכשיו אנחנו לא נדון סביב התקנות הללו במדיניות החדשה.

גלעד קריב: תודה, הדיון נעול.