ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 24, פרוטוקול מספר 51, 2021-09-02 16:45

גלעד קריב: אחר הצהריים טובים לכולם ולכולן, ערב טוב, אני פותח את הישיבה שלנו שעוסקת בהצעת חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (תיקון מספר 9) (בידוד בפיקוח טכנולוגי של אדם החייב בבידוד), התשפ"א-2021.

גלעד קריב: ראשית אני מבקש כמובן להודות לכולם וכולן על איחולי ההחלמה הרבים, טוב לשוב ולהיות כאן איתכם.

גלעד קריב: אני רוצה להודות לכל חברי וחברות הוועדה ששמרו על מדורת השבט בשלושת השבועות האחרונים ויחד עם נציגי משרד הבריאות ויתר המשרדים עמלו קשה בחזיתות שונות, וברכות לחברות וחברי הוועדה שפעלו למול משרד הבריאות סביב הנושא של החרגת הילדים הנכים מחובת ביצוע הבדיקות על פי התו הירוק.

גלעד קריב: זה דבר שאנחנו נעסוק בו ביום ראשון במסגרת התקנות המעודכנות, אבל אני חושב שזה צעד חשוב שהוא פרי הדיון שהיה כאן בוועדה.

גלעד קריב: בפתח הדברים אני אומר שאנחנו מתכנסים לישיבה מאוד מאוד חריגה שאנחנו מקיימים אותה גם אחרי לבטים, גם בהקשר הפרוצדורלי, כי אנחנו בענייני חקיקה שנוגעים בסופו של דבר גם למצב הקורונה בפרט, אבל גם לסוגיות של זכויות אדם, של פיקוח וכו'.

גלעד קריב: אנחנו מאוד מעוניינים להקפיד בהליכי חקיקה רציניים מתמשכים, סדורים ולא במהירות והעניין גם חריג בעצם העובדה שהמליאה ממשיכה להתכנס ולצורך העניין הזה קיבלנו את רשותו של היושב ראש.

גלעד קריב: ההצדקה לפרוצדורה המיוחדת ולדיון המהיר, או שתי ההצדקות, הראשונה היא התקופה שאנחנו נמצאים בה.

גלעד קריב: למעשה אם לא נבצע את הפרוצדורה כרגע אנחנו לא נוכל לאשר את החוק אלא אחרי חג הסוכות וייווצר פה עיכוב משמעותי בהפעלת כלי שהממשלה מציגה אותו ככלי משמעותי, כלי שהוא בפיתוח, אבל שהפיתוח שלו הוא משמעותי להתמודדות עם אתגרי הקורונה הנוכחיים.

גלעד קריב: וההצדקה השנייה שאני רוצה לעמוד עליה לדיון המיוחד והמזורז היא העובדה שהוועדה לאורך כל הדרך, עוד בכהונתה הקודמת, אבל גם בכהונה הנוכחית, הוועדה הייתה זו שדרבנה כל הזמן את נציגי הממשלה ואת משרדי הממשלה לטפל בסוגיית האכיפה ואנחנו היינו אלה שבאנו ואמרנו שלא ניתן להחמיר כל הזמן את ההגבלות כשאנחנו רואים שרשת האכיפה היא עם חורים מאוד מאוד גדולים.

גלעד קריב: מתוך שיחות שלי עם מנכ"ל משרד הבט"פ, עמיתנו תומר לוטן, משרד הבט"פ רואה במרכיב שאנחנו נדון בו היום מרכיב מאוד מאוד משמעותי בתוכניות האכיפה.

גלעד קריב: אני מקווה שכך יהיה ובאמת אנחנו נראה שיפור משמעותי באכיפה כשהכלי הזה יופעל ואנחנו כמובן נמשיך ונעקוב אחרי סוגיית האכיפה.

גלעד קריב: אני כבר אומר בפתח הדברים, או אני קודם כל אודה לייעוץ המשפטי ולצוות הוועדה שהתארגנו מאוד מאוד מהר, אבל אני אומר שהייעוץ המשפטי מכיר את הצעת החוק הזו, היא פורסמה כתזכיר חוק ממשלתי לפרק זמן, אמנם לא 21 ימים, אבל גם לא אותם שלושה ימים שאנחנו מכירים מכמה מהלכים בתחילת כהונתה של הוועדה.

גלעד קריב: אז היה פה תזכיר חוק ממשלתי, הוא פורסם להערות הציבור, אם אני לא טועה זה היה למשך שבוע, והתקיים דיון עם הצוות המקצועי של הבט"פ סביב החוק.

גלעד קריב: אנחנו גם בחוק הזה נקפיד בהיבטים שונים שקשורים כמובן בזכות לפרטיות וכו' ואם נצטרך להכניס תיקונים מסוימים בנוסח החוק אז אנחנו נעשה את זה.

גלעד קריב: אנחנו נבקש מהיועץ המשפטי של הוועדה להציג את עיקרי הדברים ואת המסגרת ואז נבקש כמובן מהמשרד לבטחון פנים להיכנס יותר לפרטים.

גלעד קריב: בצוק העתים אני מציע, היועץ המשפטי, שהדיון יתקיים תוך כדי הקראה, זאת אומרת שאנחנו פשוט נצלול לתוך הסעיפים כי יש פה תיקון לחוק הקורונה הגדול, לחוק הסמכויות ואני חושב שהדברים יהיו ברורים מתוך הקריאה הדקדקנית של הסעיפים.

גלעד קריב: אני כבר אומר לנציגי משרד הבט"פ, למרות שזה בשולי הדברים, יש פה עניין אחד בסיומו של החוק שלא נוגע לאמצעי האכיפה אלא להרחבת ההחרגה של התחולה.

גלעד קריב: אני לא אאפשר את העניין הזה, אני מודיע.

גלעד קריב: בחוק סמכויות הקורונה יש החרגה של גופים מתחולת החוק ופה על הדרך של נושא אמצעי הפיקוח ישנה הוספה של מערך הסייבר הלאומי.

גלעד קריב: מבחינתי זה לא מקובל, הסיכום, הליך החקיקה המזורז הוא מכיוון שהחוק הזה נוגע לסוגיה מאוד מאוד קונקרטית.

גלעד קריב: אני אמליץ לחברי הוועדה, אני אומר מראש, לא לאפשר שום תוספות מעבר לזה.

גלעד קריב: אחרי חג הסוכות אנחנו מתקנים את חוק הקורונה כולו, תביאו אז את ההצעות, אבל על הדרך אני אמליץ לחבריי לא לאפשר דברים נוספים, למרות שזה לא דבר מהותי, אבל יש פה עיקרון שצריך להקפיד בו.

גלעד קריב: עמיתי, היועץ המשפטי, בבקשה, ואז נעבור ליועצת המשפטית של המשרד לביטחון פנים.

גור בליי: שלום לכולם, אחר צהריים טובים.

גור בליי: אני אקצר ואני אתן למשרד הבט"פ להציג את החוק.

גור בליי: בגדול מה שמדובר פה זה בעצם תיקון לחוק הסמכויות המיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש, להוראות שעוסקות בבידוד ופיקוח טכנולוגי של אדם שחייב בבידוד.

גור בליי: היה תיקון שהוועדה אישרה במרץ, תיקון מספר 7 לחוק, שעסק במתן הסמכות להפעלה של אמצעי פיקוח כאלה, על בסיס התיקון הזה בחודש האחרון הממשלה הכריזה את ההכרזות הנדרשות לפי התיקון ובהתאם לכך לחוזרים מחו"ל וממדינות מסוימות ניתן מה שנקרא אפליקציית ההסכמון שתסייע באכיפת הבידוד עליהם.

גור בליי: במהלך דיוני הוועדה עלו היבטים מסוימים שלא מקבלים מענה במסגרת התיקון הזה ובראשם העובדה שהוא חל רק על החוזרים מחו"ל ולא על מי שנמצא בארץ בבידוד, כלומר מבודדי הארץ נקרא לזה לצורך העניין, וזה שהוא מבוסס על סעיף מפורש שאומר שמי שלא מוכן לקבל את אמצעי הפיקוח הטכנולוגי נשלח למלונית.

גור בליי: שוב, בכפוף לחריגים מסוימים, מה שלא קיים כיום, ואני מבין שהתיקון בא בראש ובראשונה לענות על שני הדברים האלה.

גור בליי: ברמה המהותית לנו היו הצעות אחרות, ליצור שני מסלולים שונים, אני חושב שעושים הבחנה בעיניי יותר טובה בין משהו נוסח הצמיד האלקטרוני, שהוא יכול להיות מאוד פוגעני, גם בגלל שהוא מוצמד לאדם וגם כי הוא מנטר אותו באופן רציף, למה שמדובר פה שהוא וולונטרי בכל רגע נתון, אתה באופן וולונטרי מודיע שאתה על האיכון שלך וזה גם לא מוצמד לאדם, וגם הסנקציה אם אתה עושה את זה היא לא מלונית, זאת אומרת זה עולם אחר.

גור בליי: אנחנו חשבנו שהמקום לעשות שני מסלולים, מסלול הרבה יותר מקל ומסלול יותר משמעותי, אני מבין שגם נוכח לחץ הזמן, הממשלה תתייחס לזה, הם העדיפו להישאר עם אותו מסלול ורק לעשות בו תיקונים.

גור בליי: אני מאוד מקווה שאנחנו נוכל לאפשר את שני המסלולים האלה בתיקון הגדול של חוק הקורונה שייתן גמישות הרבה יותר גדולה, אני חושב, והתאמה הרבה יותר גדולה למציאות, אבל כרגע אני מבין שאנחנו נשארים עם ההצעה הממשלתית בשינויים מסוימים.

גור בליי: והערה אחרונה, היושב ראש התייחס לזה כבר קודם, כמובן שמבחינת הליכי חקיקה זה מצב לא רצוי, מצב שבו אנחנו דנים בדברים האלה בצורה מאוד מואצת ואנחנו גם אמרנו את הדברים האלה.

גור בליי: אנחנו מבינים את הנסיבות, אבל כמובן שהמטרה שלנו, למרות לחץ הזמנים, שכמובן שחברי הוועדה יהיו מודעים לכל ההיבטים שעולים פה ויוכלו לדון וככל שצריך לתקן את מה שצריך וגם נציגי הממשלה, בוודאי אנחנו נעשה כמיטב יכולתנו בשביל שהדברים יהיו ברורים ונהירים וככל שיהיה צריך לעשות תיקונים אז אנחנו כמובן נעשה אותם.

גלעד קריב: אני רק רוצה להוסיף ברשותכם, חבריי, מכיוון שאם זיכרוני אינו מטעה אותי לא כל החברים שנמצאים כאן היו בזמן שדיברנו על הסוגיה הזו.

גלעד קריב: בדיון הקודם שדיברנו על נושא אמצעי הפיקוח האלקטרוני והסוגיה הזאת עלתה בכמה וכמה דיונים בסוגיית האכיפה, אני לפחות השמעתי את הטענה שהפרשנות של החוק כמו שהוא היום מאפשרת אפילו להפעיל את ההסכמון בצורה רחבה מבלי לבצע תיקון חקיקה מכיוון שההגדרה הקיימת היום בחוק לגבי אמצעי פיקוח אלקטרוני מדברת על ניטור מקומו של האדם.

גלעד קריב: זאת אומרת שמבלי קשר לרצונו של האדם גורם חיצוני, שהוא המשטרה במקרה הזה, מנטר איפה הוא נמצא, וכאן מדובר על אמצעי פיקוח אלקטרוני ברמה או בדרגה הרבה יותר נמוכה והזכיר את זה היועץ המשפטי.

גלעד קריב: אין פה בעצם ניטור מרחוק אלא האדם, בכל רגע נתון – זה מעין תחליף לביקור של השוטר שהאדם בוחר האם לענות או לא.

גלעד קריב: משרד המשפטים, לזכותו ייאמר, הוא זה שהתעקש על כך שלא צריך ללכת לכיוון הפרשני הזה ובסוגיה כזו שנוגעת להגנת הפרטיות צריך לעשות את זה בדרך המלך של תיקון חקיקה ומכאן באמת התגלגל הנושא של החוק.

גלעד קריב: אני מזכיר שאנחנו בוועדה עמדנו על כך שבמצב הנוכחי של התחלואה ההתמקדות רק במבודדים שחוזרים מחו"ל בשעה שהרוב המכריע של המבודדים הם לא אלה שחוזרים מחו"ל יוצר באמת בעיית אכיפה דרמטית והמשטרה לא מסוגלת להדביק את הפער הזה באמצעות ביקורים בבתים ומכאן נולד כל העניין הזה.

גלעד קריב: יועצת משפטית בט"פ או יועץ משפטי של המשטרה, מי מציג את הנושא?

גלעד קריב: עורך הדין יאיר מתוק, יועמ"ש הבט"פ, נמצא איתנו בזום בשל ההתראה הקצרה על הפגישה.

גלעד קריב: אני מבין שסגניתו פה?

יאיר מתוק: גלי כבר בדרך.

גלעד קריב: בסדר גמור.

גלעד קריב: בבקשה.

יאיר מתוק: קודם כל ברוך רופא חולים, לפני הכול.

גלעד קריב: תודה תודה.

יאיר מתוק: ולפני שאני אכנס לתיקון החקיקה בעצם מאיפה מגיע תיקון החקיקה - - -

גלעד קריב: אני רוצה לומר שברכת רופא חולים חלה פה לא רק עליי, גם על חבר הכנסת רוטמן וחברת הכנסת בזק, ועל דוברת הוועדה, חברתנו רונית גל.

גלעד קריב: חוללנו פה אירוע אפידמיולוגי רב משתתפים.

שמחה רוטמן: זהו, נראה לי שכשאמרו שוועדת חוקה תתפקד כוועדת קורונה אני לא בטוח שלזה התכוונו.

גלעד קריב: אני לוקח על עצמי את האחריות ומתנצל.

יאיר מתוק: אז אני אנצל את הבמה ואברך את כלל חברי הוועדה בברוך רופא חולים לפני שניכנס לתיקון החוק.

יאיר מתוק: אז ככה, לפני כחודש החליט קבינט הקורונה להעביר את היבטי האכיפה בצורה מפורשת לבט"פ.

יאיר מתוק: כחלק מבחינת מדיניות אצלנו בבט"פ שקלנו כיצד להגביר את נושאי האכיפה ואחד מהמוקדים המשמעותיים זה נושא של חבי בידוד.

יאיר מתוק: להבנתנו ובמשרד הבריאות חבי בידוד רבים מפרים את חובת הבידוד וככה מובילים להתפרצויות של תחלואה וכניסה של וריאנטים חדשים לישראל.

יאיר מתוק: כמו שידוע לכלל חברי הוועדה לא ניתן להצמיד שוטר לכל חב בידוד ולכן הוחלט להשתמש בכלים נוספים, אחד מהכלים זה כלי של פיקוח טכנולוגי.

יאיר מתוק: במרץ השנה משרד הבריאות העביר תיקון חקיקה שמאפשר פיקוח בראי הצמידים מה שנקרא.

יאיר מתוק: עד אז השימוש היה במלוניות ומשיקוליהם הם הבינו שהאופציה של מלוניות היא פחות טובה והוחלט להשתמש בפיקוח אלקטרוני ובהתאם במרץ 2021 תוקן החוק.

יאיר מתוק: החוק תוקן בראי העובדה שיש שימוש בצמידים, תהיה חברה פרטית וכדומה.

יאיר מתוק: בסופו של יום לא היה שימוש בכלי הזה, אבל אנחנו החלטנו בבט"פ להשתמש, והשר לבט"פ וגם מנכ"ל הבט"פ בנו תוכנית תלת שלבית שמתייחסת להיבטי האכיפה.

יאיר מתוק: השלב הכי הבסיסי זה ההיבט הפיזי, הפרונטלי, שכולנו מכירים, ששוטרים מגיעים פיזית ודופקים בדלת ושואלים האם חב הבידוד מקיים את חובת הבידוד.

יאיר מתוק: השלב הנוסף זה השלב שכרגע נמצא בפיילוט, ההסכמון, ההסכמון המשודרג, בעצם שימוש בכלי טכנולוגי שמאפשר לבדוק אם חב הבידוד נמצא במקום הבידוד.

יאיר מתוק: לכלי הזה יש חסרונות ולכן השלב השלישי שאליו אנחנו מצפים להגיע זה השימוש בווידאו.

יאיר מתוק: לדעתנו באמצעות כלי אכיפה נוספים ופיתוח תורת האכיפה הזו אפשר להגיע לאכיפה אפקטיבית משמעותית.

יאיר מתוק: אז על הרקע הזה התחלנו, לדעתי ב-3 באוגוסט, להשתמש בהכרזות על פיקוח טכנולוגי ובדיון הראשון גם יושב ראש הוועדה ציין בפנינו שיש איזה שהם קשיים מסוימים שנוגעים ללשון החוק ולצורת ההכרזה שלנו.

יאיר מתוק: בהתאם להכרזה אין שימוש במלוניות ובנוסף ההכרזה רלוונטית בעיקר לחבי הבידוד החוזרים מחו"ל והיא הוגבלה לחבי בידוד החוזרים ממדינות בסיכון גבוה.

יאיר מתוק: היושב ראש אמר גם, בצדק, שצריך להשתמש בכלי הזה לכלל חבי הבידוד כי בסופו של יום אם במרץ 21' החשש היה כניסה של וריאנטים כיום החשש הוא מהתפרצויות פה בישראל עצמה.

יאיר מתוק: בעקבות ההערות של היושב ראש וגם בחינה שלנו נולד תיקון החוק הזה שכמובן פורסם להערות הציבור והנה הוא הגיע פה לוועדת חוקה.

יאיר מתוק: לפני שנצלול לסעיף סעיף מה התיקון הזה מאפשר?

יאיר מתוק: התיקון הזה קודם כל, לאחת מהערות היושב ראש, שהוא דיבר על כך שההגדרה של אמצעי פיקוח טכנולוגי לא כוללת את ההסכמון שהוא לא מנטר באופן רציף, לכן כתבנו במפורש גם אמצעי שאינו מנטר בצורה רציפה, כדי ליצור ודאות מוחלטת שגם ההסכמון המשודרג גם נכלל.

יאיר מתוק: בנוסף בסוף הסעיף גם יתאפשר שימוש בווידאו בהתאם לתנאים שנפרט אותם בהמשך, מטרת התנאים לוודא שהשימוש בווידאו הוא נטו לצורך הזיהוי של הבן אדם לקיים את חובת הבידוד ולא מעבר לכך.

יאיר מתוק: בנוסף התיקון מנתק לחלוטין את הזיקה בין מלוניות לבין השימוש באמצעי פיקוח טכנולוגי.

יאיר מתוק: אם עד עכשיו היה את אי הבהירות הזו האם אפשר להשתמש במקביל או שלא, אז התיקון הזה קובע במפורש שבסמכות הממשלה לאפשר זאת, להשתמש בפיקוח טכנולוגי גם ללא שימוש במלוניות.

יאיר מתוק: לחלופין האופציה של מי שמסרב לכך זה תעדוף אכיפה, בעצם המשטרה תכניס אותו לרמה הכי גבוהה, רמה חמש אצלה, והמטרה היא שהם יודעים שזה בן אדם שלא משתף פעולה אז סביר להניח שהוא נמצא בבידוד ולכן הגיוני לעשות אצלו יותר ביקורים.

יאיר מתוק: בנוסף להערה נוספת של היושב ראש, הערה כמו שציינתי שנאמרה בצדק, שבעצם המצב כיום הוא לא כמו המצב בעבר, כיום החשש מהתפרצויות לא נובע רק מכניסת וריאנטים מחו"ל, אלא גם יש המון אנשים שחבים בבידוד.

יאיר מתוק: אם אני לא טועה, ומשרד הבריאות יתקן אותי, כיום רוב חבי הבידוד הם חבי בידוד של ישראל, הם לא כאלה שחוזרים מחו"ל, ולכן צריך גם כלפיהם לתגבר את האכיפה ולכן החוק בעצם מאפשר לא רק לפקח על האנשים שחוזרים מחו"ל או ממדינות מסוימות, אלא על כלל חבי הבידוד, כלומר גם כאלה שהם לא חוזרים מחו"ל.

יאיר מתוק: אני אגיד בהערת שוליים שגם החוק מאפשר לממשלה, זה ממש הסיפא של הסעיף הראשון, להחריג אם ההכרזה היא לפרק זמן מסוים.

יאיר מתוק: אז כוונת המשורר פה היא שמשרד הבריאות הרבה פעמים מחייב בידוד לפרקי זמן מאוד קצרים, לדוגמה עד בדיקה או עד 24 וכדומה ולממשלה תהיה סמכות להחריג אותם אם היא סוברת שצריך עכשיו למקד את האכיפה בחבי בידוד שיש להם פרק זמן משמעותי לחובת בידוד ולא כאלה שהם 24 שעות שסביר להניח שהם כנראה לא יפרו.

יאיר מתוק: עדיין אפשר כמובן להחיל את הפיקוח הטכנולוגי לגביהם, אבל לממשלה יש סמכות להחריג אותם.

יאיר מתוק: זה תיקון שהגיע ממשרד ראש הממשלה, יש גם את טל ממחלקת הסייבר, הוא יתייחס לזה, החוק מחריג כל מיני גופים משיקולים כאלה ואחרים, בעיקר ביטחוניים, כמו את המוסד והשב"כ, וגוף נוסף שביקש את ההחרגה זה מערך הסייבר.

גלעד קריב: אבל זה מדובר לא לעניין הפיקוח הטכנולוגי, זו בקשת החרגה כללית מהחוק.

יאיר מתוק: נכון.

גלעד קריב: אני אציין לפרוטוקול שהנושא הזה לא נידון בין נציגי הממשלה לביני כמי שעומד בראש הוועדה, אני אאפשר לנציג של מערך הסייבר להתייחס, אבל אני אומר מראש שהנושא הזה מבחינתי הוא לא במסגרת ההסכמות בין הממשלה לבינינו לגבי הליך החקיקה המזורז.

גלעד קריב: אני אומר את זה עכשיו כדי שאם רוצים לערב פה גורמים מהממשלה, מזכירות הממשלה, בדיון אז בבקשה, אבל אני מתכוון להקפיד על גדרותיו של הנושא שסוכם עליו.

גלעד קריב: אם סיימת אני כן רוצה לבקש ממך, לפני שניגש ותהיינה שאלות, מכיוון שהחוק אמנם מאפשר, או הכוונה להשתמש בכלי שנקרא לו חדירה לפרטיות של האדם היא הרבה יותר מצומצמת מאזיקון שמוצמד לגופו של אדם ומנטר את הפעילות - - -

יאיר מתוק: צמיד.

גלעד קריב: צמיד, סליחה, צימוד אלקטרוני, אנחנו מדברים על כלי פחות עמוק, אבל הרבה יותר רחב מבחינת מספר המשתמשים, זה כל הרעיון, ולכן אני כן רוצה שבהצגה שלך, אם אתה יכול להתייחס לסוגיות שנוגעות להגנת הפרטיות.

גלעד קריב: עסקתם בסוגיה הזאת והתייחסתם אליה בחוק, אבל חשוב שזה ייכלל בהצגה.

יאיר מתוק: אז גם נציג משרד המשפטים פה, שהוא הרפרנט של פרטיות, והוא יתייחס לזה, אבל אני כבר אתן תגובה כי הייתה לי שיחה מוקדמת גם עם עורך דין גור בליי בנוגע להיבט הזה.

יאיר מתוק: הוועדה מתייחסת לנושא הזה של צמיד ומערך ההפעלה, כפי שאנחנו רואים אותו כיום, גם המנכ"ל וגם השר, זה הסכמון משודרג כרגע שנבחנת האפשרות ובמקביל - - -

גבי לסקי: סליחה, אני לא מבינה מה זה הסכמון.

גלעד קריב: ניתק הזום.

גלעד קריב: עורך הדין מתוק, נקטעת ל-30 השניות האחרונות, שאלה חברת הכנסת לסקי אם אתה מוכן בכלל להסביר את האפליקציה.

יאיר מתוק: אני אסביר מהו ההסכמון.

יאיר מתוק: ההסכמון זה אמצעי שפיתחה משטרת ישראל, לא חברה חיצונית, בהתאם לאמצעים נשלחת הודעה לחב בידוד בשלוש שפות, עברית, ערבית ואנגלית ונאמר לו: האם אתה מסכים להשתמש בפיקוח טכנולוגי.

יאיר מתוק: יש גם קישור לאתר המשטרה שיש עמוד וחצי כזה שמתאר את כלל הדברים שלפי החוק הוא צריך לדעת, מה המשמעות של הסירוב שלו, מה המשמעות של האמצעי וכדומה.

יאיר מתוק: האמצעי פועל בצורה הזו: בהנחה שאותו חב בידוד מסכים להשתמש באמצעי יש קישור, הוא לוחץ על הקישור, כך הוא מבצע הסכמה נוספת אפילו להשתמש בהסכמון, ונשלח המיקום שלו.

יאיר מתוק: עקרונית כל חב בידוד מעדכן את משרד הבריאות איפה הוא מבצע את חובת הבידוד שלו, זו החובה שלו, באמצעות המערכת הזו אנחנו מעדכנים את המיקום שבו הוא נמצא ביחס למיקום שהוא הצהיר למשרד הבריאות שהוא יבצע את חובת הבידוד ובוחנים האם הוא נמצא במקום הזה, בטווח מסוים.

גלעד קריב: דרך הג'י.

גלעד קריב: פי.

גלעד קריב: אס של המכשיר החכם.

גבי לסקי: הוא יכול להשאיר את המכשיר בבית.

גלעד קריב: אבל אז הוא לא לוחץ.

גבי לסקי: אז מישהו אחר לוחץ.

גלעד קריב: עכשיו הסיפור של הווידאו.

יאיר מתוק: אז אני אגיד ככה, האמצעי אינו מושלם ולא יהיה מושלם לעולם, אבל זה אמצעי נוסף.

יאיר מתוק: כמו שאמרתי, האכיפה לא מתמצית בהסכמון אלא יש גם אכיפה פרונטלית בכל מקרה, גם למי שמסכים, וגם יש שלב הבא של וידאו.

יאיר מתוק: מי שלא תוך פרק זמן מסוים שולח את הקישור או שולח קישור במקום לא נכון, אז יהיה אפשר לדעת שהוא מפר ותגיע ניידת לשם.

יאיר מתוק: השלב הבא זה שימוש בווידאו אז יהיה אפשר לדעת שגם זה אותו בן אדם.

יאיר מתוק: כלומר זו בעצם תורת שלבים שבסופו של דבר נגיע למצב אופטימלי, לא מושלם, אבל למצב יחסית טוב.

גלעד קריב: צריך להדגיש שהעניין של תורת השלבים, בוא נפריד בין הצד המבצעי לצד המשפטי חקיקתי, כרגע הצעת החוק מדברת על כך שבהגדרה של פיקוח אלקטרוני תיכלל אותה אפליקציה שיהיה באפשרותה ניתן גם לבקש מהבן אדם לבצע בעצם איכון, איפה המכשיר נמצא על ידי הלחיצה, וגם להציג את עצמו בווידאו, כדי שלא אדם אחר ילחץ.

גלעד קריב: בהיבט המבצעי הם עדיין עובדים על הפיתוח של הווידאו, אבל בהיבט המשפטי כרגע אין שני שלבים, כרגע מדובר להכניס אמצעי פיקוח אלקטרוני פחות אינטנסיבי מהצימוד האלקטרוני שמבוסס על אפליקציה שבה אדם לוחץ ואז יש איכון של מקומו פלוס האפשרות גם שיראו שזה האדם עצמו ולא בתו המתבגרת לחצה בשבילו כשהוא יצא לרוץ והפר את חובת הבידוד.

גור בליי: צריך להבין גם שבמערכת הזאת אם אתה רוצה להפר אתה יכול גם לא ללחוץ בכלל, זאת אומרת אתה לא צריך להשאיר - - -

יאיר מתוק: נכון, יש לך פרק זמן מסוים, תוך פרק זמן מסוים עליך ללחוץ.

גור בליי: בסדר, אבל אם אתה מחוץ לבית אז זה לא יהיה רציונלי מבחינתך ללחוץ שיאכנו אותו מחוץ לבית.

יאיר מתוק: תתפלא, אבל גם כאלה –

גלעד קריב: חשוב לי, אני בכוונה רוצה, מכיוון שאנחנו עסוקים כרגע בדיון על תיקון חוק אז צריך רגע לדבר על תיקון החוק ומה המנעד שהחוק מאפשר, לא כרגע מה התוכניות לגבי האפליקציה הספציפית שכרגע מפתחים, כמובן שזה חשוב שזה יהיה ברקע.

גלעד קריב: אני חושב שהאמירה של עורך דין מתוק, שהוא מזכיר לנו, האפליקציה פה מבוססת על דיווח רצוני, האדם יכול לבחור בכל רגע נתון שהוא לא משתף פעולה והחוק גם קובע, תקן אותי אם אני טועה, שהסירוב לשיתוף פעולה הוא לא זה שמקים את העילה העונשית.

גלעד קריב: זה שאדם סירב לא אומר טוב, עכשיו אפשר להטיל עליו קנס, זו אינדיקציה למשטרה לומר שלשם צריך לשלוח ניידת.

גלעד קריב: בסופו של דבר יש 400 ניידות לשלוח ברחבי הארץ לטפל בפיקוח, לא 4,000, וזה פשוט אמצעי למקד את המקומות שאליהם צריך להביא בסופו של דבר פיקוח פיזי ורק הפיקוח הפיזי יכול לבצע את הענישה הפלילית.

גלעד קריב: חשוב לדבר על סוגיית הפרטיות ואז נאפשר.

גלעד קריב: אז עורך דין מתוק ואז חבר הכנסת בגין, כי יש פה אמירות ברורות לגבי אי שמירת המידע וכו'.

גלעד קריב: אז אם אתה יכול להתייחס לעניין הזה גם בהקשר של הצילום, גם בהקשר של שמירת המידע.

יאיר מתוק: יש פה את הרפרנט שממש רלוונטי, עמית עמיר ממשרד המשפטים, לדעתי הוא גם על הזום, אז הוא ירצה להתייחס לזה לדעתי.

עמית יוסוב עמיר: שלום.

עמית יוסוב עמיר: עמית יוסוב עמיר ממשרד המשפטים.

גלעד קריב: בבקשה, אם אפשר להתייחס לסוגיות הגנת הפרטיות בחקיקה.

עמית יוסוב עמיר: כן, בהחלט.

עמית יוסוב עמיר: חשוב לציין שאלה סעיפי החוק הקיימים כיום שלא מוצע לערוך בהם שינוי כלשהו שבין השאר קובעים תקופות שמירה למידע.

עמית יוסוב עמיר: יש הבחנה בחוק להפעלת האמצעי עם חברה מפעילה או בלעדיה כאשר אם משתמשים בחברה מפעילה תקופות השמירה של המידע אצלה הן יותר מצומצמות.

גלעד קריב: תיכף אנחנו נקרא את הסעיפים ונראה, אבל אם אתה יכול רק להזכיר על איזה תקופות מדובר.

עמית יוסוב עמיר: כן, אני כבר אזכיר, אני רק חוזר שוב פעם על האמירה, אנחנו מדברים על הסעיפים הקיימים היום בחוק שאין הצעה לשנותם.

עמית יוסוב עמיר: המידע שהועבר למשטרה לצורך העניין יישמר ל-30 ימים ולאחר מכן יימחק.

עמית יוסוב עמיר: למשטרה ככל שיש צורך יש סמכות לשמור את המידע לתקופה ארוכה יותר.

זאב בנימין בגין: לשם מה?

עמית יוסוב עמיר: לשם טיפול בהפרות.

עמית יוסוב עמיר: יש הבחנה.

עמית יוסוב עמיר: נוסח החוק המקורי נקבע עבור אותם צמידים אלקטרונים.

גלעד קריב: תסתכלו על סעיף 22כה(ה).

גבי לסקי: בואו נצא מנקודת הנחה שאנחנו לא אוהבים את החוק.

גלעד קריב: ברור, ברור.

גבי לסקי: אז זה שמחייבים אותי ל - - -

גלעד קריב: לא, שנייה, חברת הכנסת לסקי, אני רק אומר עוד פעם, בחוק המקורי כבר, לא בתיקון - - -

גבי לסקי: בחוק המקורי אנחנו לא אוהבים.

גלעד קריב: נכון, אז בחוק המקורי, בסעיף 22כה, סעיף קטן (ה) כבר מצוין שהמידע יהיה חסוי בפני כל אדם ולא ייעשה בו שימוש לשם הליך משפטי לרבות חקירה על פי דין ולא יתקבל כראיה במשפט אלא לשם הליך פלילי בעבירה על הפרת חובת הבידוד.

גלעד קריב: כבר בחוק הקיים לא ניתן לעשות שימוש במידע אלא לצורך נושא האכיפה של חובת בידוד.

גבי לסקי: אני מתנצלת, אני לא מאמינה שזה לא יהיה, זה יכול להיות תשתית לחקירה.

גבי לסקי: אולי לא יביאו את זה לבית משפט, אבל יביאו את הבן אדם לחקירה ויגידו: נכון שהיית במקום ככה וככה, איפה שבוצעה עבירה.

גלעד קריב: כתוב לרבות חקירה על פי דין בנוסח החוק.

גלעד קריב: זאת סוגיה שכבר קיימת היום - - -

גבי לסקי: וזה משהו שהולך להתבטל כי זה חוק רגע.

גלעד קריב: בסדר, אני עוד לא יודע אם הוא הולך להתבטל, בינתיים משרד הבריאות היא שהחוק ממש לא הולך להתבטל והם לא מתכוונים לטפל בעניינים האלה.

גלעד קריב: אנחנו נבקש מהם לטפל.

גבי לסקי: השר אמר שהחוק הזה יבוטל ויקימו חוק חדש תוך חמישה חודשים מהיום שהאריכו את הצעת החוק.

גלעד קריב: אנחנו כבר אחרי שיחה עם משרד הבריאות, יודעים מה עמדתם.

גלעד קריב: להיפך, אנחנו נהיה אלה שנדרבן אותם.

גלעד קריב: עורך הדין עמיר, יש התייחסות ספציפית בהצעת החוק בתיקון לסוגיית הצילום וכאן נאמר בתיקון שהצילום לא יוקלט ולא יישמר, מה בין שתי ההוראות האלה?

זאב בנימין בגין: אולי שאלה מקדמית, מה היה הקריטריון, מבחינת משרד הבט"פ כנראה, להגדרת תקופות השמירה.

זאב בנימין בגין: מלכתחילה, אחר כך נדון בשאלה אם זה מוצדק, מה היה הקריטריון?

עמית יוסוב עמיר: תקופות השמירה במקור לא נקבעו דווקא על ידי הבט"פ, בזמנו ה - - -

זאב בנימין בגין: בסדר, סליחה.

זאב בנימין בגין: אוקיי, על ידי מי נקבעו?

עמית יוסוב עמיר: הם נקבעו על ידי המחוקק, אבל העבודה נעשתה בעיקר יחד עם משרד הבריאות.

עמית יוסוב עמיר: הרציונל הוא כזה, אם תסתכלו על סעיף 22כה רבתי, מדובר בהתחלה על מידע בידי חברה מפעילה, זאת שהייתה אמורה להפעיל את הצמידים האלקטרוניים, שהוא מנטר את המיקום של חייב הבידוד באופן קבוע.

עמית יוסוב עמיר: המידע עובר למשטרה ולמשרד הבריאות, או למשרד אחר שנקבע לעניין, שכאמור עכשיו נקבע בט"פ, כאשר יש חשד להפרה.

עמית יוסוב עמיר: ככל שמועבר מידע כזה, או במקרה שלנו ההסכמון מופעל ישירות על ידי המשטרה, אז הוא מועבר ישירות למשטרה, זאת אומרת אין חברה מפעילה שמתווכת את הנושא, יש למשטרה 30 יום לטפל במידע.

עמית יוסוב עמיר: אם המידע עצמו מצביע על כך שאדם היה במקום הבידוד ואין חשש להפרה אז אין צורך נוסף במידע, אם עולה חשד מהמידע אפשר לשמור אותו לפי הוראות הדין שחל על מידע שמשמש להליכים פליליים.

עמית יוסוב עמיר: זה הכלל לגבי מידע.

עמית יוסוב עמיר: יש לנו בחוק התייחסות ספציפית לנושא הצילום.

עמית יוסוב עמיר: כמו שהתייחס נציג הבט"פ, הצילום נועד לצורך זיהוי משתמש ביישומון דוגמת ההסכמון, יכול להיות אמצעי אחר בהמשך, החוק נייטרלי בנושא הזה, וההוראות שנקבעו לעניין הצילום נועדו להבטיח שהצילום ישמש רק לצורך הזה.

עמית יוסוב עמיר: עכשיו, כשמשתמשים בצילום רק כדי לזהות שבעצם אותו אדם שמשתף את המיקום עם המשטרה הוא זה שחייב בבידוד, הוא לא השאיר את הטלפון לשימוש של מישהו אחר, אז אין צורך לשמור את הצילום הזה.

עמית יוסוב עמיר: מן הסתם הצילום הזה הוא פגיעה בפרטיות, אדם נמצא במקום הבידוד, ביתו או מקום אחר, פרט לכך הוא נמצא ברשות היחיד, הוא מצלם את עצמו לבקשת המשטרה, יש פה פגיעה מסוימת בפרטיות ולכן המטרה היא לצמצם ככל הניתן את הפגיעה הזאת, בין השאר בכך שהצילום הזה לא יוקלט ולא יישמר.

גלעד קריב: ברור.

זאב בנימין בגין: לגבי החברה, אתם אומרים על פי חוק הגנת הפרטיות, בכל זאת יש כמובן הבדל בין המידע שמגיע למשטרה ישירות וכל עובדי המשטרה חייבים בחובות המוטלים עליהם בחוק ועל ידי התקשי"ר ועל ידי הפקודות של המשטרה, אבל איזה חובה מוטלת ועד כמה היא אפקטיבית על חברה פרטית, על האפשרות של רכילות של פלוני שעכשיו הוא רואה שאלמוני, שהוא הגיס של החבר שלו, הוא לא מילא את חובתו והוא לא בבית והוא מספר את זה לשלמוני או לפלמוני?

זאב בנימין בגין: כל העניין הזה של חברה פרטית שאוספת את המידע הזה הוא מלכתחילה בעייתי, איך אתם מתגברים על זה?

עמית יוסוב עמיר: אולי נציג משרד הבט"פ יתייחס, אבל רק חשוב גם כאן - - -

זאב בנימין בגין: לא, לא נציג הבט"פ, אני מדבר על הצד המשפטי היסודי, על הגנה על פרטיות כשהמידע הוא בחברה פרטית שאני לא מכיר אותה ואני לא יודע עד כמה ממשלת ישראל מכירה אותה או מטילה עליה חובות או יודעת שהיא עומדת בחובותיה.

זאב בנימין בגין: זה בעייתי בראייתי ברגע זה עד שנדע אחרת.

עמית יוסוב עמיר: כן, רציתי, לפני שאני שואל אם הוא רוצה להתייחס, להגיד, רק להדגיש, זה חלק מההסדר בחוק כיום, לא חלק מהתיקון המוצע, ונקבעו הוראות לכך.

עמית יוסוב עמיר: מעבר להוראות הכלליות בחוק הגנת הפרטיות נקבע בחוק סמכויות מיוחדות סעיף סודיות ספציפי לעניין המידע שנאסף בקשר לפיקוח הטכנולוגי, סעיף 22כד, סעיף מוחלט של סודיות שחל על כל אדם, כמובן לרבות החברה המפעילה והעובדים שלה, יש סעיפים שנוגעים לאבטחת מידע, יש סעיף שמאפשר את הגישה למידע רק לעובדים של החברה המפעילה שקיבלו לכך הרשאה מהמנהל הכללי של משרד הממשלתי הרלוונטי, במקרה הזה המשרד לבטחון פנים.

עמית יוסוב עמיר: כך שהדברים האלה בהחלט נלקחו בחשבון ובהחלט קיבלו ביטוי בנוסח החוק.

עמית יוסוב עמיר: אין ספק שהעובדה שגם חברה מפעילה מקבלת לידיה את המידע היא לא פשוטה והאיזון שנעשה הוא בין הצורך שבאותה עת הוצג על ידי משרד הבריאות בזמנו כחלק מהתפעול של מערך שמכיל צמידים אלקטרוניים והניטור הרציף שלהם לבין חייבי בידוד רבים מאוד.

עמית יוסוב עמיר: כיום הטכנולוגיה שמופעלת על ידי המשטרה, ההסכמון, לא מצריכה שימוש בחברה מפעילה, אבל אלה הדברים, כלומר החל מאיזה שהיא רמה של סכנה לפרטיות יש התייחסות בחוק שנועדה לאזן אותה.

גלעד קריב: אני רוצה רגע לחדד את ההבחנה בין החוק כמו שהוא קיים היום, שיש בו לטעמי, אני לא רוצה לומר הרבה ליקויים, הוא נוצר בתקופה שבה היה לחץ גדול סביב העניין, וכפי שציינה חברת הכנסת לסקי, אנחנו תוך שבועות אחדים נידרש לעניין תיקון החוק, אני אומר כאן את עמדתי המקדימה, אני חושב שבמציאות שאנחנו נמצאים בה היום בהחלט צריך לבחון מחדש את כל הרעיון הזה של שימוש בחברה פרטית לאיזה שהוא עניין של פיקוח.

גלעד קריב: אני אומר את זה כבר למשרד הבט"פ, אתם ממילא גם לא מפעילים את זה, למרות שנבחרה חברה במכרז בסופו של דבר ההתקשרות בוטלה ומשרד הבט"פ לא מפעיל את ההתקשרות עם הצמידים, זה עלה כאן בדיון.

גלעד קריב: אני חושב שבמסגרת התיקון לחוק הקורונה או התקנת החוק החדש צריך לחשוב פעם נוספת אם בכלל צריך ללכת למסלול הזה שמאפשר איזה שהוא שילוב של גורמים פרטיים באכיפה שיש בה היבטים גם פליליים וגם של חדירה לפרטיות.

גלעד קריב: כרגע התיקון מדבר על מהלך של הבט"פ שקורה כל כולו בתוך משטרת ישראל בלי שימוש בגורמים חיצוניים, חשוב לומר את זה, כל הפרק הזה שהותקן אז פחות רלוונטי לעניין, זה הפרק שקובע למשל שלא שומרים את המידע יותר מ-30 ימים, בין אם הוא הגיע מחברה חיצונית ובין אם הוא גורם פרטי.

גלעד קריב: אני מזכיר שנושא הצילום הוחרג, צילום בכל מקרה לא נשמר, יש גם סעיף שאוסר על כל קישור של נתונים ביומטריים לצילומים וכו'.

גבי לסקי: מאחר שזה היה בכנסת אחרת, ואני לא השתתפתי בדיונים, אז אני כן רוצה לשאול שאלות בנוגע להגנת הפרטיות ויותר מזה.

גבי לסקי: אתה הפנית אותנו לסעיף 22כה, ספציפית לסעיף קטן (ה), 'מידע כאמור בסעיף קטן (ב) יהיה חסוי בפני כל אדם ולא ייעשה בו שימוש לשום הליך משפטי לרבות חקירה על פי דין ולא יתקבל כראיה במשפט'.

גבי לסקי: במדינת ישראל אין לנו את התורה של עץ הפרי המורעל וגם הצעת החוק ששר המשפטים רוצה להעביר עדיין לא פוסלת באופן מוחלט אלא נותנת שיקול לבית המשפט בעניין ראיה שהושגה שלא כדין, קרי על אף שכתוב פה שהמידע שנאסף במסגרת ההליכים האלה לא ישמש בחקירה - - -

זאב בנימין בגין: הוא הודיע שכן ישמש.

גבי לסקי: לא, חקירה על סעיף 218, שזה הסעיף על הפרת בידוד, אבל זה יוכל לשמש בכל עבירה אחרת.

שמחה רוטמן: לא, זה לא כי יש החרגה.

גבי לסקי: לא, הגם שיש החרגה, זה מה שאני אומרת, מאחר שאין עץ הפרי המורעל.

שמחה רוטמן: לא, אבל, גבי - - -

גבי לסקי: תן לי, זה קטעים שאני דווקא נמצאת יותר, אני יודעת על הרבה פעמים שהמשטרה מביאה בפני בית המשפט ראיות שהושגו שלא כדין, וזו ראיה שלא כדין, ועושים בה שימוש להליך פלילי.

גבי לסקי: הגם שזה הוחרג יעשו בזה שימוש.

שמחה רוטמן: אבל למשל בנוגע לתוצרים של האזנת סתר, שיש להם הוראה ספציפית, לא מביאים בפני בית המשפט, אסור להביא אותם כי יש הוראה ספציפית.

שמחה רוטמן: הרי אפשר להשיג ראיה עם הפרות של אלף חוקים, אם יש הוראה ספציפית בחוק שאומרת שמה שמושג באמצעותו לא מובא לבית משפט אז הוא לא מובא לבית משפט.

גבי לסקי: אז מה הם עושים?

גבי לסקי: אז הם מביאים את הבן ששמעו אותו, בן אדם אחר, ומשמיעים לו ואז הוא אומר כן ואז עושים – זה לא נגמר.

גבי לסקי: זה דבר אחד.

גבי לסקי: ואז גם השמירה של 30 יום וכל זה.

גבי לסקי: אני גם לא ראיתי את ההגנות של מאגרי מידע.

גבי לסקי: אתם אומרים שתוך 30 יום זה אמור להימחק, אבל אנחנו יודעים שמשרד הפנים, מבקר המדינה מצא ששנה וחצי הם הסתובבו עם מאגר מידע לא חוקי ועכשיו במקום למחוק אותו רוצים להפוך אותו לחוקי.

גבי לסקי: אז אני רוצה לדעת איזה מנגנון קיים שבאופן אוטומטי – בטח צילום של בני אדם, איכונים, גם אם זה היה מרצון, אנשים לא מבינים, הם מעדיפים לעשות את זה מאשר שהמשטרה תבוא אליהם, הם לא מבינים את כל המשמעויות של האיכונים האלה, אז אני רוצה לדעת איזה מנגנון יש כדי באמת, כמו בסרטים המצוירים, להשמיד כאילו אחרי 30 יום, באמת להשמיד, את מאגרי המידע הזה בלי שאלות, בלי שום דבר.

זאב בנימין בגין: לא, התכוונת לא להשמיד, שהם ישמידו את עצמם.

גבי לסקי: בדיוק, שישמידו את עצמם.

גלעד קריב: משרד הבט"פ, האם יכולה להיות התייחסות לשאלה הזאת של מאגרי המידע ואיך אנחנו מוודאים שהם באמת יימחקו בתום ה-30 ימים?

גלעד קריב: אני גם אעלה פה את הציפייה שאם אנחנו מאשרים את החוק, היועץ המשפטי, יכול להיות שצריך להכניס פה דיווח לוועדה.

גלעד קריב: כמו שיש לנו בדברים אחרים בקורונה, סעיף של דיווח קבוע לוועדה, דיווח חודשי לוועדה גם על נושא אגירת המידע וגם המחיקה שלו כדי שהוועדה תוודא.

גלעד קריב: אני מזכיר לחבריי, עוד פעם, אנחנו בסיטואציה קצת מיוחדת כי אנחנו מתקנים חוק שאנחנו יודעים שעוד חודשיים אנחנו צריכים לכתוב אותו מחדש.

גלעד קריב: אז דווקא בהקשר הזה אני רואה את זה לחיוב, כי אני חושב שזה יאפשר לנו לבצע בקרה במסגרת התיקון.

גור בליי: אני רק רוצה לחדד מבחינת ההשמדה של המידע, שההוראות שקיימות בחוק כיום הן יותר מחמירות מה-30 יום.

גור בליי: שימו לב שב-22כה(ב) כתוב שהמידע על אדם החייב בבידוד, וכן כל מידע אחר שהתקבל יימחק אם אינו נדרש עוד ולכל המאוחר בתום חובת הבידוד שחלה עליו, זאת אומרת כעבור ימים ספורים.

גור בליי: כל הסיפור של ה-30 יום זה רק לגבי סיטואציה שבה היה איזה שהוא חיווי מסוים להפרה.

גלעד קריב: חשוב מאוד.

עמית יוסוב עמיר: אני רק אציין שאני לא התייחסתי לסעיף הזה כי הוא, כאמור, נוגע לחברה המפעילה.

גלעד קריב: סליחה, עמית.

גלעד קריב: כן, חבר הכנסת בגין.

זאב בנימין בגין: שורה שלישית ב-22כה(א), לעניין זה שיוחזק ולא שיוחזר, נכון?

גלעד קריב: כן.

גלעד קריב: אם כי אני אומר, דווקא בסוגיית היישומון אנחנו לא כאן.

גלעד קריב: כן, נציג משרד המשפטים, רצית להתייחס.

עמית יוסוב עמיר: רק רציתי להבהיר שאותו סעיף 22כה(א) מתייחס למידע שהתקבל אצל החברה המפעילה.

עמית יוסוב עמיר: חשוב להדגיש, לגבי מידע שמתקבל ישירות במשטרה, כמו בהסכמון, אז חל הכלל בסעיף 22כה(ד).

גבי לסקי: זה כן ה-30 יום.

גור בליי: לא, על החברה המפעילה חל הכלל שאם אין שום דבר זה נמחק בסוף הבידוד, כי זו חברה פרטית, במשטרה יש את הכלל של ה-30 יום.

גלעד קריב: טוב, הלאה.

גלעד קריב: חבר הכנסת רוטמן, בבקשה.

שמחה רוטמן: דבר ראשון, האמת היא שאמרתי את זה גם בוועדת הכנסת ואני רוצה להגיד פה התייחסות כללית, החוק הזה מובא, כך נומק, בהליך מזורז, דיברנו על זה, בגלל שאנחנו נכנסים לחגים.

שמחה רוטמן: נכון שביקשנו תיקון בנושא הזה כבר הרבה זמן, אבל הוא מגיע עכשיו.

שמחה רוטמן: אני חייב לומר שאני מרגיש אי נחת, ואני, שוב, לא בא בטענות פה לאיש מחברי הוועדה, אבל אני בא בטענות לממשלה, היינו בחגים המוסלמיים, התריעו מפני זה שאנשים נוסעים לטורקיה בחגים, הכול בסדר, שום דבר לא בוער.

שמחה רוטמן: אנחנו מגיעים לחגים היהודיים, פתאום מדאיג אנשים בנסיעה לאומן, פתאום צריך לקדם, לטפל בבידודים מהר מאוד, פתאום הכול נהיה בוער.

שמחה רוטמן: לוח השנה הוא אותו לוח שנה, המציאות היא אותה מציאות והבהילות הגיעה, לטעמי, באיחור רב.

שמחה רוטמן: אנחנו משלמים את המחיר על האיחור הרב הזה.

שמחה רוטמן: הייתי אומר בסדר, לוקח זמן, מתארגנים, תקלות, אבל זה מתחבר לי לזה שברחבת הכותל יש מתווה של 8,000, מגבלות, קפסולות, כל הדברים היפים, הולכים שני מטר משם להר הבית, אין מגבלות.

שמחה רוטמן: עולים הרבה יותר אנשים.

שמחה רוטמן: אגב, אני אפילו לא מדבר על אחוז המתחסנים באוכלוסיות וההתפרצות וכל הדברים, שני מטר משם הר הבית, מגיעים עשרות אלפי מוסלמים להתפלל.

שמחה רוטמן: כנראה שהקורונה, קו השבר של שער המוגרבים, או שמגיעים משערים אחרים, פשוט נעצרת שם.

שמחה רוטמן: כנראה נס, נס ממש, אני חושב שזה יכול לחזק את האמונה.

זאב בנימין בגין: טוב, זו סגולתו של הר הבית.

שמחה רוטמן: כן, סגולתו של הר הבית.

שמחה רוטמן: אולי נחריג את העולים היהודיים שעולים להר הבית, להם לא תהיה מגבלה גם ואז בכלל לא תהיה בעיה.

שמחה רוטמן: בכלל, שיעלו גם יהודים בלי הגבלה להר הבית והסגולה שם תציל אותם.

שמחה רוטמן: אפשר להעביר את כל הכותל להר הבית, בעזרת ה'.

שמחה רוטמן: ההבחנה הזאת, לאומן צריך מתווה, לטורקיה בשיא ההתפרצות לא צריך כלום.

שמחה רוטמן: עכשיו אכיפת בידוד, שוב, דיברנו על זה, יש אוכלוסיות שהנגישות שלהם לאפליקציה היא נמוכה, בעיקר הציבור החרדי.

שמחה רוטמן: אני חייב לומר, אני לא רואה פה פתרון ועכשיו אתה בעצם אומר לאנשים שכן, בדרך הטבע עכשיו יהיו להם יותר הידבקויות ויותר בידודים בגלל בתי הכנסת ובגלל זה, אתה אומר להם: חבר'ה, תשמעו, טוב ,הגיעו החגים היהודיים, אתם חרדים, אין לכם נגישות לאפליקציות, נארגן עליכם פיקוח מוגבר, נארגן לכם מלוניות.

גלעד קריב: לא, יש פה הסדר עם הטלפונים הנייחים.

גלעד קריב: יש הסדר שבא לתת פתרון לסוגיית היעדר טלפונים חכמים דרך חיוג בקו הבית, הודעה קולית.

שמחה רוטמן: בסדר, אבל חיוג לקו הבית לא עובד עם תמונה.

שמחה רוטמן: אני רוצה לשמוע, אולי תניח את דעתי, שמישהו שבגלל שאין לו טלפון חכם הפיקוח יהיה באמצעות הטלפון הנייח ואז אין לו תמונה, הוא לא מכניס את עצמו, בעצם בגלל שהוא חרדי, לקטגוריה של פיקוח מוגבר.

גלעד קריב: זו נקודה חשובה שצריכה להיאמר על ידי משרד הבט"פ.

שמחה רוטמן: אני רק אסיים.

שמחה רוטמן: אני אומר שאי הנחת פה, ההתמודדות, מה שהיה בחודשים האחרונים, הזהרנו על זה בזמן אמת, זה לא שאנחנו באים מאוחר, לא טופלה הבעיה בזמן אמת, באים אלינו עכשיו ערב ראש השנה, ערב הסליחות, מכינים מתווה מיוחד, מכינים כלי אכיפה מיוחדים.

שמחה רוטמן: קשה להיות יהודי במדינת היהודים, אני חייב לומר.

שמחה רוטמן: אני חייב לומר, ואני אומר את זה בצער רב, בכל מדינה אחרת, כשדברים כאלה קרו בניו יורק, אני אפילו לא מדבר על אפליה בין הכותל לבין הופעות של עומר אדם, אני כרגע מדבר על אפליה בין הכותל לבין הר הבית, אבל בארה"ב יש פסיקה של בית המשפט על אפליה בין בתי תפילה להתכנסויות מסוג אחר שלא קיבלו את הדבר הזה וראו בזה סיווג חשוד וסיווג בעייתי.

שמחה רוטמן: אם היינו רואים כזה דבר בכל מדינה בעולם שלכנסיות או למסגדים יש הוראה מסוימת ולבתי כנסת או לחגים יהודיים יש הוראות אחרות כולנו, בצדק אני חושב, היינו קמים וקופצים.

שמחה רוטמן: מדינת ישראל עושה פה משהו בעיניי בעייתי מאוד, לא לגיטימי, נראה לא טוב ואני מקווה לקבל פה הבהרות גם למה זה קרה, אבל אני רוצה לקבל את ההבהרה הספציפית איך אנחנו דואגים שלא יהיה פה סימון אוכלוסייה שתהפוך להיות עכשיו יעד האכיפה המשטרתי מספר אחת שזה האוכלוסייה החרדית כי אין להם סמרטפונים.

גלעד קריב: הבנו.

גלעד קריב: זו נקודה מאוד חשובה.

גלעד קריב: האם ישנם חברי כנסת נוספים, חברי ועדה נוספים, שרוצים להעלות התייחסויות כלליות לפני שנצלול להקראה?

גבי לסקי: רק שאלה.

גבי לסקי: נאמר שההסכמון זה בעברית, אנגלית וערבית, אבל אני קיבלתי הודעה על רוסית, יש הרבה אנשים שזו השפה שהם יודעים לקרוא ואם יש אפשרות, אם כבר עושים את זה, שנוסיף את השפה הרוסית.

אורי בוצ'ומנסקי: אנחנו נבחן את האפשרות להוסיף שפה.

גלעד קריב: אנחנו נראה במהלך ההקראה.

גלעד קריב: אני מציע לא להכניס לגוף החוק את האמירה של שפה רוסית אלא אנחנו נכתוב וכן שפות נוספות על פי החלטת המשרד לבטחון פנים ואנחנו נבקש מכם דיווח האם ניתן לבצע את זה גם בשפה הרוסית.

גלעד קריב: אני פשוט מציע לא להכניס את זה ללשון החוק כי יש פה גם רגישויות על שפות בעלות מעמד רשמי במדינת ישראל, אבל ההערה הזאת חשובה.

גלעד קריב: יש מיליון וחצי ישראלים דוברי רוסית, חלקם אנשים בגיל מבוגר עם בקיאות פחות – וזו סוגיה שצריך לוודא בה שאנשים מבינים למה הם מסכימים.

גלעד קריב: על דבריו של חבר הכנסת רוטמן, לא ניכנס כרגע לדיון המקדמי, אני רק אזכיר שלא שטורקיה הוחרגה ממקומות אחרים, בעיית האכיפה הייתה גם עם חוזרים ממדינות אחרות רבות שגם שם איתרנו בעיה מאוד מאוד קשה בפיקוח של האכיפה.

גלעד קריב: אני לא נכנס כרגע לסוגיית הר הבית והכותל כי אני חושב שבהחלט ההבחנה הזו היא דבר שאתה צודק בה, אבל בסיפא של הדברים של חבר הכנסת רוטמן, הסיפא מאוד חשובה, זה יהיה חייב להיות ברור בפרוטוקול, אני חושב שזה ברור מלשון החוק באיזה מצב יש פיקוח מוגבר ויש פה שתי הוראות, אחת מתייחסת להסדר עם הסמרטפון והשנייה מתייחסת להסדר של הטלפון הנייח, אבל חשוב שייאמר על ידכם לפרוטוקול שבצורה חד משמעית לא יהיה פיקוח מוגבר רק בשל העובדה שלקהילה מסוימת או לקהל מסוים אין סמרטפונים.

גלעד קריב: לכן אני גם ארצה שתיכנס ללשון החוק אמירה של דיווח חודשי לוועדה.

גור בליי: יש חובת דיווח.

גלעד קריב: בסדר גמור, תיכף נדייק את עניין הדיווח ואנחנו נעקוב אחרי הפעלת הכלי הזה, חשוב לי לומר.

גלעד קריב: הנושא הזה הוא מאוד מאוד רגיש.

גור בליי: אני רק רוצה להתייחס לנקודה שחבר הכנסת רוטמן העלה, שבאמת בדיון בזמנו על תיקון 7, שבו נכנס כל הנושא של האמצעי הטכנולוגי, אז הוועדה עמדה על זה והיו על זה הרבה מאוד דיונים, גם מחוץ לוועדה וגם בוועדה, בהחלט התוספת לסעיף שמכלול אמצעי הפיקוח הטכנולוגיים הזמינים בתקופת ההכרזה מתאימים לכלל האוכלוסייה.

גור בליי: בדיוק מתוך התפיסה שהמכלול של הדבר הזה צריך לייצר מענה לכלל האוכלוסייה זו חובה של הממשלה במסגרת ההכרזה לדאוג לזה ושלא יהיו הבדלים כתוצאה מזה.

שמחה רוטמן: כן, אבל עכשיו אנחנו עושים ספציפית.

גור בליי: זה לא עכשיו, כי החוק הוא חוק כללי.

שמחה רוטמן: לא, אבל עכשיו ספציפי הכנסנו משהו על התמונה.

גלעד קריב: כן, אבל ישנו הסדר אלטרנטיבי.

גור בליי: נתנו אופציה לתמונה ועדיין החובה שלהם בכל הכרזה נתונה, הרי זה רק חוק מסמיך, החובה היא בכל הכרזה נתונה, ולוועדה יש כמובן סמכות פיקוח על זה, לוודא שהדבר הזה עומד בתנאי הסטטוטורי שזה מתאים לכלל האוכלוסייה.

גלעד קריב: חשוב לומר לזכות הבט"פ שמהרגע הראשון שדיברו על העניין הזה הייתה מחשבה, דרך אגב למיטב הבנתי מעמיתנו במשרד הבט"פ שזו הייתה אחת מהסיבות לעיכוב, שהיה פה ניסיון למצוא איזה פתרון אפשר להפעיל במקרה של אוכלוסייה שלא משתמשת בטלפונים חכמים ואז הלכו על הפתרון עם הטלפון הנייח.

גלעד קריב: עכשיו חשוב לומר, תראו, חברים וחברות, מדובר פה על אמצעי שהוא לא הרמטי, זה ברור לנו, זה עוד כלי אכיפה, אבל כשמספרי הבידודים, אם אני לא טועה אנחנו נמצאים קרוב ל-150,000 מבודדים, אנחנו כבר לא בעידן של טיפול ב-10,000 מבודדים, אין שום דרך לצפות מהמשטרה לטפל אפקטיבית באכיפה של בידודים על 150,000 איש אם אנחנו לא נותנים להם כלי.

גלעד קריב: אין מה לעשות.

שמחה רוטמן: אין ספק.

זאב בנימין בגין: בדיוק לעניין זה רציתי לשאול על נתונים מעודכנים בשני ההיבטים, האחד מהו המספר הידוע של מבודדים, ושניים, מהי הערכת המשרד מהמשרד לבטחון הפנים לגבי היכולות, כמה ביקורים אתם מעריכים שהמשטרה תוכל להקצות ומזה נגזר גם, או להיפך, אנחנו אחרי תקופת ניסוי, קראתם לה פיילוט, כמה אנשים ייכנסו להסדר הזה.

זאב בנימין בגין: ואם יש לכם מינוח יותר מתאים לביטוי הסכמון שהומצא תוך כדי דיונים אצלכם אז יהיה יותר טוב.

אורי בוצ'ומנסקי: הסכמון כי הפיקוח הטכנולוגי מותנה בקבלת הסכמה.

אורי בוצ'ומנסקי: מבחינת נתוני פיקוח ואכיפה נמצא איתנו בזום קצין אג"מ של מנהלת האכיפה שיוכל להרחיב גם על הנתונים שהועברו לוועדה, כולל שיעור ההסכמה לפיקוח הטכנולוגי שעמד פחות או יותר על אזור 40% של מסכימים כרגע.

אורי בוצ'ומנסקי: קצין האג"מ, שי מליחי.

זאב בנימין בגין: 40% מתוך?

אורי בוצ'ומנסקי: כיום מתוך האנשים שנכנסים ממדינות בסיכון מרבי שחלה עליהם ההכרזה - - -

זאב בנימין בגין: לא, איפה הם נשאלו, איפה היה הניסוי?

זאב בנימין בגין: בקרב הבאים?

אורי בוצ'ומנסקי: כרגע ההכרזה חלה רק על חוזרים ממדינות בסיכון מרבי.

גלעד קריב: אני רוצה להזכיר מה שכרגע קיים.

גלעד קריב: כרגע בעצם מופעל פיילוט ומכיוון שהפיילוט הוא בפרמטרים של החוק הקיים, לא של התיקון, ניתן להפעיל את הפיילוט הזה רק לגבי האוכלוסייה שחוזרת מחו"ל מאותן מדינות.

גלעד קריב: לגבי הקבוצה הזו שמופעל עליה הפיילוט, שם אנחנו רואים 40% הסכמה.

גלעד קריב: אני שם בצד את הדיון המשפטי האם בכלל היה אפשר לעשות את הפיילוט הזה כשאין אופציה של מלוניות אבל זה שורש התיקון שמתבקש.

גלעד קריב: אני חייב לומר, המספר 40 הוא מספר לא טוב של אחוזים, זאת אומרת אם נישאר על 40% הסכמה של ציבור המבודדים אז החור ברשת הוא גדול מאוד.

סימון דוידסון: זה אומר ש-60% לא בבידוד.

גלעד קריב: לא, זה אומר ש-60% לא מסכימים ל - - -

שמחה רוטמן: ואז מה זה אומר?

שמחה רוטמן: זה אומר שכשה

שמחה רוטמן: פיקוח - - -

גלעד קריב: או שאנשים מפחדים.

גלעד קריב: יש חשש בקרב הציבור מהנושא הזה של פיקוח דרך אפליקציה.

גלעד קריב: יצטרך להיות פה מאמץ הסברה מאוד מאוד גדול ובעיקר מה שיצטרך להיות פה, שתעמדו בעניין של הפיקוח המוגבר, כי אם בסופו של דבר לא תהיה השלכה לאי ההסכמה לדיווח דרך אפליקציה אז לא עשינו שום דבר.

זאב בנימין בגין: לכן שאלתי להערכתם כמה ביקורי בית אפשר לעשות.

זאב בנימין בגין: רבבות, לא?

גור בליי: אבל, חבר הכנסת בגין, היה מקל מאוד משמעותי שזה שליחה למלונית, זה היה אמור, אם אתה לא תסכים תישלח למלונית ואז ברור שהתמריץ היה מאוד גדול.

זאב בנימין בגין: זה מאחורינו.

שמחה רוטמן: לא, אבל גם החוק הזה מסמיך עקרונית עם הכרזה נוספת לחייב מלונית.

גלעד קריב: אבל רק לחוזרים מחו"ל.

גלעד קריב: כי אנחנו אמרנו לבט"פ, חשוב לי להבהיר שאנחנו לא מוכנים כרגע לגעת בהסדר של הצימוד והמלוניות.

גלעד קריב: בחוק הקורונה החדש המשרד רוצה להביא מתווה אחר, בבקשה, אבל אנחנו הסכמנו ללכת לתיקון מהיר - - -

שמחה רוטמן: רק סליחה, אבל למה אין מלוניות כבר הרבה זמן?

שמחה רוטמן: פספסתי את המידע הזה.

גלעד קריב: נמצאת איתנו ראש מטה בריאות הציבור אילנה גנס, אבל שמענו את זה כאן בוועדה, הניסיון שלנו כאן בישראל עם המלוניות היה לא פשוט באכיפה וגם צריך לומר נושא המלוניות זה הצעד הכי מחמיר שהחוק מכיר, זה בעצם לכלוא אדם וכו', לכן באנו עם האזיקים האלקטרוניים כאמצעי ש - - -

שמחה רוטמן: שגם אותם לא אוכפים.

זאב בנימין בגין: עדיין, היושב ראש, הייתי רוצה לדעת, 40% שהסכימו מתוך כמה?

זאב בנימין בגין: במספר.

גלעד קריב: בבקשה, קצין האג"מ, רב פקד מליחי.

שי מליחי: שלום.

שי מליחי: לגבי המספרים של ההסכמון.

שי מליחי: קודם כל מבין אלה שהביעו הסכמתם מלכתחילה מול משרד הבריאות יש סינון מאוד רציני שאנחנו עושים כדי להגיע ליכולת הטכנולוגית, כלומר אנשים שיש להם ריבוי טלפונים בהצהרה, או לחילופין אזרחים מתחת לגיל 14.

שי מליחי: אם הכתובת היא תקינה, זה נתון מאוד קריטי, אם אפשר להוציא X, Y. אחרי כל הסינונים האלה אנחנו מגיעים למספר מסוים ובאמת נכון להגיד שבסביבות 40% שיתפו את המיקום שלהם.

זאב בנימין בגין: מתוך כמה?

זאב בנימין בגין: 40% שהם?

שי מליחי: אז אני אגיד, מצטבר החל מה-5.9 18,938 נשלחו להם הודעות, מתוכם 7,138 האיכון שלהם תקין, 11,800 הם איכון לא תקין, אבל חייבים להגיד שאיכון לא תקין זה אומר שאותו אדם גם לא פתח את ההודעה אפילו, כלומר לא הגיב בכלל.

שי מליחי: אם הוא לא פתח את ההודעה או אם הוא פתח אותה ולא שיתף את המשרד שלו, זה גם נחשב איכון לא תקין.

זאב בנימין בגין: מהמספרים שהבאת אני מבין שבערך 20,000, 22,000 חוזרים לא חתמו על ההסכמון.

זאב בנימין בגין: 18,000 הם 40%, כך הבנתי, אז יש לנו כ-20,000 שהם מחוץ לרשת.

שי מליחי: יש הרבה שנופלים בדרך, כלומר שהם הביעו את ההסכמה שלהם, אבל או שהטלפון שלהם לא טלפון חכם או - - -

זאב בנימין בגין: בסדר, אתה קצין האג"מ של מנהלת האכיפה, כמה אתם מתארים לעצמכם אתם יכולים לבקר בבית ולבדוק?

שמחה רוטמן: אני אחדד את השאלה.

שמחה רוטמן: לא רק מה אתם חושבים שאתם יכולים לעשות בעתיד, גם בהקשר של נתוני העבר.

שמחה רוטמן: זאת אומרת מתוך אותם 20,000 כמה ביקורים עשיתם, כמה תפסתם.

שמחה רוטמן: כלומר לא רק צופה פני עתיד, אלא גם מה קרה.

זאב בנימין בגין: אבל אז לא היה הסכמון.

שמחה רוטמן: לא, בפיילוט.

גלעד קריב: מיד, רב פקד מליחי, תגיב.

גלעד קריב: חשוב לי לציין שאני סיכמתי עם מנכ"ל המשרד לבטחון פנים שללא קשר לנושא התקנות והחוק אנחנו נקיים בקרוב מאוד עוד דיון מעקב על נושא האכיפה שהוא ישתתף בו באופן אישי ויוצגו בו גם כל הנתונים, לא רק לגבי השימוש ביישומון, כל נושא הביקורים וכו' ואנחנו נדאג לנצל את ההיתר למספר פגישות של הוועדה בתוך הפגרה ועוד לפני חזרתנו.

גלעד קריב: אני אומר עוד פעם, אנחנו נקיים בתקופה המאוד קרובה דיון ספציפי בנושא האכיפה בנוכחות מנכ"ל הבט"פ.

גלעד קריב: רב פקד מליחי, אתה יכול לענות על השאלה לגבי מה קרה עם אותה קבוצה שלא שיתפה פעולה?

גלעד קריב: האם היה פיקוח מוגבר באמצעות ביקורים?

שי מליחי: כן, אני אסביר את עולם האכיפה שלנו בשביל לקבל את הפרופורציה לגבי האכיפה.

שי מליחי: אני אנסה לקצר.

שי מליחי: בגלל כמות חבי הבידוד הגדולה פיתחה משטרת ישראל מערכת שמתעדפת את האכיפה של השוטרים.

שי מליחי: יכולת האכיפה שלנו, וזו מתיחת איברים רצינית, חשוב להבין את זה, זה משהו כמו ביום חול בין 6,500 ל-7,500 ביקורי בית פרונטליים.

זאב בנימין בגין: זה לא רע.

שי מליחי: שצוות שוטרים מגיע לבית, מתקתק בדלת.

שי מליחי: זה הקפסיטי ליום, זה מה שאנחנו יכולים לייצר.

שי מליחי: אני מדבר על התמונה הרחבה מכיוון שההסכמון הוא רק חלק מהתמונה הרחבה.

שי מליחי: צריך לזכור שבסופו של דבר, כמו שאמרנו, במדינות בסיכון גבוה נכנסים הרבה אנשים שבכלל לא הביעו את הסכמתם, כלומר גם הם מתועדפים אצלנו לביקור.

שי מליחי: יש סוגיות נוספות, כמו לדוגמה מבחינת משרד הבריאות יש סכנה מאוד גדולה בכל מה שקשור לאנשים שביצעו בדיקות אנטיגן, בדיקה מהירה, יצאו חיוביים ולא נרשמו לחובת בידוד ולא באו לבדיקת PCR נוספת.

שי מליחי: סליחה שאני יורד לפרטים, בסופו של דבר עולם חבי הבידוד מנוהל אצלנו במערכת ממוחשבת בטאבלטים של השוטרים שמתבססת על בינה עסקית וככל שניתן אנחנו עושים תעדוף.

שי מליחי: אנשים שלא שיתפו פעולה בהסכמון, אם הם שיתפו פעולה בהסכמון הם יורדים לרמה מעט יותר נמוכה לביקור שוטרים, אם הם לא משתפים פעולה הם עולים לרמה הגבוהה ביותר, אבל זה לא שהם עולים בצורה בלעדית, רק הם, הם נכנסים לתוך מאגר שנקרא חבי בידוד בעדיפות גבוהה לביקור שנדחף למחוזות ולפיקוד הטריטוריאלי ושם נעשים ביקורי שוטרים.

שי מליחי: חלק מהאנשים שלא שיתפו פעולה בהסכמון, מגיעים אליהם וחלק לא, מכיוון שהם חלק מאוכלוסייה יותר רחבה ולא נכון בהקשר הזה של ביקורי שוטרים להסתכל על ההסכמון במין תיחום כזה של רק ההסכמון.

שי מליחי: לעניין המספרים ששאלתם, בסופו של דבר אם אני מסתכל על המספר האחרון שהיה לנו, שזה נכון אמנם לאתמול, סך הכול הודעות 18,000 ו-273 לטלפון שהוא לא חכם, שזה מסלול דומה, פשוט היישום שלו שונה כי אין יכולת ג'י פי אס, זה דרך טלפון נייח בבית.

שי מליחי: בסופו של דבר מענה תקין של 7,448.

שי מליחי: שוב, חשד שדיברנו מעל 11,000.

שי מליחי: הגעה לבית, הגענו בסביבות 2,200 וניתנו דוחות הפרת בידוד, שוב אני אומר, נכון ליום אתמול במערכות, 21 דוחות הפרת בידוד.

שי מליחי: זה לגבי ההסכמון.

גבי לסקי: גם בחוק ההסמכות, כאילו חוק הקורונה, וגם בהצהרה של הממשלה - - -

שמחה רוטמן: תודה שתיקנת.

גבי לסקי: יש אפשרות להפעיל פקחים עירוניים, פקחים של איכות סביבה, בכל מיני דברים.

גבי לסקי: אני באמת חושבת שלמשטרה יש תפקיד חשוב מלבד לעשות ביקורי בית, ואני אומרת את זה ברצינות, גם הפשיעה בחברה הערבית ובאמת יש המון עבודה למשטרה, האם יש קשר, או האם אתם מבקשים לאפשר גם כן – בעניין הזה אני כן הייתי חושבת שהפקחים העירוניים שגם ככה נמצאים שם, שגם יש להם ניידות, שהם אלה שיגבירו את ביקורי הבית ויעשו את העבודה הזאת במקום שהמשטרה תעשה את זה ואז אנחנו גם יכולים להוריד את העניין.

גבי לסקי: אני לא רואה שיש שם מספרים מאוד גבוהים.

גלעד קריב: לא, אבל צריך רגע לומר, הפיקוח העירוני מוסמך בחוק לסוגים מסוימים של אכיפה, אם אני לא טועה זה מסכות ועסקים, הפיקוח העירוני לא מוסמך, אני לא בטוח שלא נכון לשמר את המצב כך, הפיקוח העירוני לא מוסמך לדפוק לאזרחים על הדלת בבית הפרטי ולתת להם קנס.

קריאה: אבל הוא יכול לעשות טלפון.

גלעד קריב: בסדר גמור, אבל אני רוצה לומר משהו, אני רוצה להציע, הוועדה הזו זועקת כבר חודשים ושבועות בכהונה הנוכחית על סוגיית האכיפה.

גלעד קריב: צריך לומר כן לזכותה של הממשלה שהיה פה מהלך לריכוז האכיפה תחת משרד הבט"פ, זו מציאות חדשה, היא לא הייתה בגלים הקודמים, לא היה גורם אחד שתכלל את כל נושא האכיפה במשרד ממשלתי.

גלעד קריב: משרד הבט"פ מחזיק את הסמכות הזאת, אם אני לא טועה, חודש וחצי, לא יותר מהעניין הזה, חודשיים וישר ניגשו לשאלה איך בונים כאן עוד קומות של אכיפה.

גלעד קריב: אנחנו היום דנים בקומה אחת.

גלעד קריב: אני חושב שצריכים להיות גם צנועים ביחס למה אפשר להשיג מהכלי הזה.

גלעד קריב: אף אחד לא טוען שהכלי הזה יגרום פתאום לכל השינויים שאנחנו רוצים שיתרחשו.

גלעד קריב: 40% מענה חיובי זה לא מספר טוב, צריך לטפל בו על ידי הסברה שכרגע לא קיימת בכלל על הנושא של האפליקציה כי היא מיוחדת רק לחוזרים מחו"ל, זה לא שהציבור הכללי יודע על נושא האפליקציה, אבל אם נישאר עם 40% אז לא הועילו חכמים בתקנתם וכמובן עם הגברת האכיפה.

גלעד קריב: אין ספק שאנחנו חייבים כוועדה לשבת למול הבט"פ ולשאול איזה עוד כלים אתם מפתחים לנושא האכיפה.

סימון דוידסון: גלעד, אני יכול רגע?

גלעד קריב: כן, בבקשה.

סימון דוידסון: אני יושב פה בשקט.

סימון דוידסון: שלום, אדוני המפקד.

סימון דוידסון: לפני שבועיים היה פה דיון, גלעד לצערנו לא היה פה ודיברנו על נושא של כניסה למדינת ישראל והבעייתיות של זה ולא קיבלנו תשובות וביקשנו בשבוע לאחר מכן שוב לקבל תשובות ולא קיבלנו תשובות ולאחר מכן איתן, המחליף, ביקש שיגיע לפה רוני נומה - - -

גלעד קריב: חבר הכנסת גינזבורג.

סימון דוידסון: חבר הכנסת גינזבורג, שיגיע לפה נציג בכיר ונדון בנושא הזה.

סימון דוידסון: אני מרגיש שבנושא הזה זה יהיה עוד פעם עוד סיבוב.

סימון דוידסון: בסוף מדובר פה על שני דברים מרכזיים, האחד זה הנושא של הכניסה לארץ והפיקוח איך אותם אנשים שמגיעים לארץ, ואנחנו לא יודעים האם הם חולים או לא חולים והם מתערבבים כולם ביחד ומגיעים לביתם אחרי שהם היו עם אלפי אנשים, והדבר השני זה הנושא של הפיקוח על המבודדים.

סימון דוידסון: אז אנחנו מגלים שבדבר הראשון אין לנו באמת שליטה על הכניסה למדינת ישראל ועל הערבוב של האנשים, אין דרך לפקח על זה בדרך מיטבית, והדבר השני זה הנושא של המבודדים, אנחנו מגלים עכשיו ש-40% בלבד מסכימים להשתמש בהסכמון, זה אומר ש-60% אנחנו לא יודעים מה איתם בכלל.

סימון דוידסון: באמת אין דרך למשטרה לדפוק על הדלת או להתקשר לכל אחד, אנחנו מבינים את זה, אין דרך כזו, אז השאלה שאני שואל, האם יש חשיבה כלשהי לגבי אותם 60% שלא מסכימים להשתמש באפליקציה, מה עושים עם אותם 60%?

סימון דוידסון: סימן שאלה.

זאב בנימין בגין: זה ביקורים מוגבלים.

גלעד קריב: נכון.

סימון דוידסון: אי אפשר לבקר את כולם.

גלעד קריב: חבר הכנסת רוטמן רצה להתייחס.

שמחה רוטמן: גם מעבר לזה, אי אפשר לבקר את כולם.

שמחה רוטמן: אמרו שעשו 2,000 ביקורים, אמרו שהמספר כשענו לשאלתו של חבר הכנסת בגין, כ-40,000 איש, שבסך הכול הקבוצה הגדולה שעליה אנחנו מדברים היא כ-40,000 איש שהיו צריכים להיכנס לבידוד, ובסופו של דבר 21 דוחות?

שמחה רוטמן: סליחה על זה, אני יודע שאתה אוכף את הקורונה, אני גם לא בא אליך בטענות, אבל אתה יודע אולי להגיד לי כמה דוחות נתנו במדינת ישראל למישהו שנוסע ב-130 קמ"ש?

שמחה רוטמן: ומה הסכנה?

שמחה רוטמן: כאילו אתם רוצים שנתייחס לזה ברצינות?

שמחה רוטמן: זה מסוכן או לא מסוכן?

שמחה רוטמן: אם זה מסוכן ויש הרבה אנשים שמפרים בידוד איך אתם באים עם 21 דוחות?

שמחה רוטמן: אני חייב לומר שאני לא מצליח להבין את זה.

אורי בוצ'ומנסקי: זה 21 דוחות רק על הפיקוח הטכנולוגי שחל היום על קבוצה מאוד מאוד מצומצמת של מבודדים.

שמחה רוטמן: למה?

שמחה רוטמן: הוא אמר כ-40% מ - - -

גבי לסקי: אולי הציבור ממושמע?

גלעד קריב: לא, שנייה, 21 דוחות ניתנו לאנשים באותה קבוצה של 60% שלא אימצו את ה –

שמחה רוטמן: אני חושב שהוא אמר 21 כללי, בסך הכול 2,000 ביקורים על כל הקבוצות של כל הפיקוח.

שי מליחי: מה פתאום?

שמחה רוטמן: אז בוא תתקן, אולי לא הבנתי את הנתונים.

שי מליחי: אז אני אדייק.

שי מליחי: בין 6,500 ל-7,500 ביקורים ביום חול בכל יום, 2,000 זה מתוך הקבוצה של ההסכמון שהגענו אליהם.

שמחה רוטמן: וכמה דוחות בסך הכול ניתנו בחודש האחרון למפרי בידוד של אנשים שחוזרים מחו"ל?

שמחה רוטמן: אלה מהקבוצה שהיה עליהם איזה שהיא רמה של פיקוח, בקרה, פיילוט, משהו כזה, כמה דוחות בסך הכול ניתנו על מפרי בידוד?

אורי בוצ'ומנסקי: אני אתייחס.

אורי בוצ'ומנסקי: אתמול היה ה-1 בחודש, הגשנו את הדוחות גם לוועדה הזו וגם לוועדת העבודה והרווחה, דוחות על הפרת בידוד 1,525.

שמחה רוטמן: אוקיי, בסדר, אז לא הבנתי.

גלעד קריב: חברים, אני רוצה להציע לחבריי, אנחנו תיכף נעשה הפסקה ונעלה להצבעה.

גלעד קריב: הנושא הזה של אכיפת הבידודים זה עקב אכילס שלדעתי אין לנו בו מחלוקת.

סימון דוידסון: והכניסה לישראל.

גלעד קריב: והכניסה לישראל בנתב"ג.

גלעד קריב: ככל שהפרופורציות במספר המבודדים בין נכנסים מחו"ל לבין התפרצויות פה בישראל הולך ומשתנה אז גם מרכז הכובד קצת עובר מנתב"ג להתפשטות כרגע, יש 11,000 מאומתים ביום.

גלעד קריב: אנחנו רוצים לסייע למשרד הבט"פ ולמשטרה באכיפה לכן אנחנו עושים את נוהל החקיקה המזורז, אבל אנחנו יוצאים מנקודת הנחה שאתם לא נחים על זרי הדפנה ברגע שיש את היישומון ואנחנו מתכוונים להמשיך ללחוץ בנושא הזה של האכיפה.

גלעד קריב: אמרתי, אנחנו נעשה לפני חג הסוכות פה דיון, מנכ"ל הבט"פ הציע בעצמו להגיע, כמובן מִנהלת האכיפה, אנחנו נבקש את כל המספרים מראש.

גלעד קריב: אני חוזר רגע על האמירה, ואז אנחנו נתקדם, ברשותכם, כי צריך לעשות פה דיון מסודר על האכיפה.

גלעד קריב: אנחנו עמדנו בעבר, ולעניין הזה לא ניתן פתרון, שאחת הבעיות עם נושא הדוחות על הבידוד הוא שבעצם כשאדם מפר בידוד אז הדוח יכול להינתן רק בביקור שני או בסגירת מעגל.

גלעד קריב: זאת אומרת אנחנו עמדנו כבר פה בוועדה שאחת הבעיות היא שכשהשוטר דופק בדלת בבית והאדם לא נמצא בבית כי הוא הפר את הבידוד אז צריך להיות פה תהליך של סגירת מעגל, או שהשוטר חוזר עוד פעם ושואל את הבן אדם: למה לא היית?

גלעד קריב: או שמתחנת המשטרה המקומית מתקשרים ומבררים איתו.

גלעד קריב: ולהערכתנו, ואני חושב ששמענו על זה מכם, יש בעיה בסגירת המעגל.

גלעד קריב: עכשיו, אם בסופו של דבר אנשים שמפרים חובת בידוד לא מקבלים דוחות, ואנחנו ראינו את המספרים, כמה אנשים קיבלו דוחות בשנה וחצי האחרונות על אי עטיית מסכה במרחב הציבורי וכמה אנשים קיבלו דוחות על הפרת חובת בידוד, אנחנו דיברנו על הנושא הזה שאנחנו קצת מחפשים מתחת לפנס בתקופות של הסגר או כרגע עם עניין של מסכה כשהסכנה הגדולה זה לא בעניין המסכה, זה גם בעיה, אבל הסכנה הגדולה היא שהאנשים שחבים בחובת בידוד יוצאים מהבית.

גלעד קריב: זו האמירה של משרד הבריאות, זה מה שמשרד הבריאות אומר כל הזמן, ועוד לא הצלחנו, ביחד איתכם, זה עבודה שלכם, אבל עוד לא הצלחתם לפצח את הסיפור הזה של איך הציבור הישראלי יודע שכשאתה מפר חובת בידוד הסיכוי שתשלם קנס של 5,000 שקל הוא סיכוי גבוה.

גלעד קריב: את זה עוד לא פיצחנו.

גלעד קריב: בסדר, היישומון הוא עוד צעד בדרך, התפקיד שלנו הוא לעזור ולגבות אתכם, אבל תצטרך להיות פה עוד חשיבה על הנושא הזה כי, דרך אגב, יכול להיות מה שאמרה חברת הכנסת לסקי שכשיש גל רביעי עם 11,000 מאומתים אז צריך להחזיר את המפקחים מטעם המדינה לפעולה של הביקורים כי מבחינת המספרים, אם אני לא טועה, המספרים שראיתי של כמה שוטרים אתם היום מפעילים בים המשימות של המשטרה, אז בסופו של דבר המפקחים של המדינה יכולים להעניק פה תוספת של קרוב ל-50% אפילו למספר השוטרים שאתם מפעילים היום.

גלעד קריב: אם אני לא טועה היה מדובר על 200 מפקחים של המדינה מהזרועות השונות שהיו אמורים להצטרף.

גלעד קריב: אז כשיש גל רביעי צריך לחזור להפעיל את אותם מפקחים אם הם אלה שיכולים להיכנס לבתים.

גלעד קריב: אני אומר עוד פעם, אני לא רוצה שהפקח העירוני של באר שבע ידפוק לאזרחים על הדלת ויטיל עליהם קנסות פליליים, גם בזה צריך לחשוב מה מתאים, אבל אי אפשר שאותו סד"כ של המשטרה יאכוף בידודים במצב של 11,000 מאומתים ובמצב של 2,000 מאומתים.

גלעד קריב: אני אומר עוד פעם, זה יעמוד במוקד הדיון שלנו עם מנכ"ל בט"פ על נושא האכיפה בצד סוגיית נתב"ג ואנחנו נממש כמובן את ההזמנה של פרויקטור נתב"ג כפי שביקשו חברי הוועדה הזו.

גלעד קריב: זו בקשה של חברי הוועדה ואנחנו כמובן נעמוד בה.

שי מליחי: אני יכול להתייחס, כבוד היושב ראש?

גלעד קריב: כן, בבקשה.

שי מליחי: התייחסות קצרה לשני דברים.

שי מליחי: לגבי הפרת חובת בידוד, אנחנו לא מכירים נתונים שקובעים באופן מובהק שנגיד חצי ממפרי הבידוד מפרים את החובה שלהם.

שי מליחי: בסופו של דבר בביקורים שלנו רואים הפרות, יש אזהרות, יש קנסות, אבל לפחות ממה שהשוטרים שלנו רואים אני לא יכול להגיד ש-40% זה אחוז גבוה.

שי מליחי: ברור שכל אחוז הוא מסכן את הציבור.

גלעד קריב: לא זה מה שאמרנו, 40% התייחסנו לרמת ההסכמה של הציבור להשתתף ב - - -

שי מליחי: אז אני אומר, רוב האזרחים הם שומרי חוק, והאמירה של משרד הבריאות, ניסינו להשיג איזה שהוא תימוכין על מה זה מתבסס, לא הצלחנו.

שי מליחי: בכל מקרה אנחנו ממשיכים.

גלעד קריב: תימוכין לטענה שהאתגר הגדול הוא הפרת חובת בידוד?

שי מליחי: האתגר הגדול הוא אמון הציבור בכלל והפרת חובת בידוד גם כן.

שי מליחי: אנחנו יודעים שגם חובת דיווח על בידוד זה גם משהו חשוב וגם הקפדה על מסכות.

שי מליחי: אבל שוב, הפרת בידוד, אני מסכים שחולה שלא שומר על חובת בידוד הוא בהחלט מסכן יותר.

שמחה רוטמן: אגב, רק להעיר, גלעד, אדוני היושב ראש, אתה לא היית פה בדיון הקודם כשזה נאמר, היה ויכוח קצת ביני לבין איתן גינזבורג, היושב ראש המחליף, לפי הנתונים שנמסרו לנו בדיון הקודם, אם אני זוכר נכון, מספר די גדול, אחוז די גדול, אני לא רוצה להגיד מספר כדי לא לטעות, אבל אחוז די גדול של האנשים שמגיעים כדי לקצר את הבידוד מ-14 יום לשבוע הם צריכים לעשות בדיקה נוספת.

שמחה רוטמן: ביקשנו לדעת כמה עושים את אותה בדיקה - - -

זאב בנימין בגין: הנה מספר, שני שלישים לא עושים.

שמחה רוטמן: יפה, זיכרון יותר טוב משלי, כנראה שהקורונה השפיעה עליי אז אני זוכר פחות את המספר, כשני שלישים, וזה אומר שאחת משתיים, או שאותם שני שלישים מתנדבים להישאר בבידוד עוד שבוע, סתם כי נחמד להם בבידוד, או שהם לא מקיימים את הוראות הבידוד, וזה אומר שני שלישים.

שמחה רוטמן: לדעתי לא ממקדים בהם את האכיפה.

גלעד קריב: ודרך אגב יהיה מעניין בדיון על האכיפה לשאול האם יש מיקוד אכיפה על אותה קבוצה שלא מקצרת בידוד.

שי מליחי: כן ממקדים בהם את האכיפה.

שי מליחי: אלה שמועברים אלינו ממשרד הבריאות כביצע בדיקת אנטיגן ויצא חיובי ולא הגיע לבדיקה נוספת, הוא נכנס למערכות.

שמחה רוטמן: לא חיוביים, לא, הם יצאו שליליים בבדיקה הראשונה ואז הם פשוט לא באו לבדיקה ביום השביעי.

שמחה רוטמן: לא אלה שיצאו חיוביים, מי שיצא חיובי סבבה, מי שיצא שלילי בבדיקה הראשונה בנתב"ג, הלך הביתה ולא חזר אחרי שבוע למשרד הבריאות אחרי שבוע לקיצור הבידוד, אחת מהשתיים, או שנורא כיף לו בבית או שהוא מסתובב ומפר בידוד.

גלעד קריב: זה לא קשור רק לנתב"ג, היום נושא קיצור הבידוד הוא לא רק לחוזרי חו"ל.

שמחה רוטמן: נכון.

גלעד קריב: חברים, אני חושב שהעלינו פה הרבה סוגיות, אנחנו מתכוונים לקיים דיון קרוב מאוד בסוגיית האכיפה שבו אנחנו נבקש באמת ממשרד הבט"פ סקירה גם רצינית, מגובה במספרים, אנחנו נבקש לקבל את הנתונים לפני, אני מציע שבהינתן הסכמה אנחנו נתקדם עם אישור החוק כמו שהוא עם הותרת השאלות הכבדות סביב סוגיית האכיפה שאנחנו נצטרך לקבל.

גלעד קריב: אנחנו גם נבקש לראות את התחלת היישום של הרחבת השימוש בהסכמון ולהבין לאן הוא מוביל.

גלעד קריב: ככל שנרחיב את השימוש בהסכמון זה לא מקטין את סד"כ הביקורים, להיפך, זה מצדיק את הגדלת סד"כ הכוחות המבקרים כי יהיה ברור שיש פה אוכלוסייה שצריך לפקח עליה ברמה יותר מוגברת.

גלעד קריב: חבריי, אם ישנן עוד הערות כלליות ומקדמיות או שאלות, בבקשה, אם לא, אני מציע שנתחיל להקריא לשנייה ושלישית, ברגע שיקראו לנו להצבעה נעשה כמובן הפסקה.

שמחה רוטמן: מאחר שאת הדיון הענייני, אנחנו לקראת סיום, וזכות הצבעה אין לי אז אני - - -

גלעד קריב: אני רוצה לומר לצערנו אין לך, אנחנו מחכים - - -

שמחה רוטמן: זה תלוי רק בכם.

גלעד קריב: לפחות אנחנו היושבים כאן, לא בהנהלת הקואליציה והאופוזיציה, אנחנו מקווים שחברי האופוזיציה יצטרפו מחדש בצורה רשמית לוועדה.

שמחה רוטמן: תודה.

סימון דוידסון: אבל אתה מוסיף הרבה, רוטמן, תבוא.

שמחה רוטמן: אני משתדל לבוא.

טל מזרחי: כבוד היושב ראש, אני אוכל להתייחס?

גלעד קריב: מי מבקש לדבר?

טל מזרחי: שמי טל מזרחי, ממערך הסייבר הלאומי.

גלעד קריב: אז אני רוצה רגע, ברשותך, עם כל הכבוד לומר, הדיון לגבי התוספת הזאת של מערך הסייבר היא לא דיון בין הוועדה למערך הסייבר, זה דיון בין הממשלה לבין הוועדה.

גלעד קריב: לא התקיים דיון או לא הגיעה אלינו בקשה מהממשלה לנצל את התיקון הזה שמראש הוגדר תיקון מאוד מאוד ספציפי לצורך תיקונים כלליים בחוק.

גלעד קריב: זה לא דיון ביניכם לבינינו.

גלעד קריב: אני המלצתי שככל שלממשלה חשוב להכניס את זה אז הגורם הוא לא מערך הסייבר, שיפנו אלינו ממזכירות הממשלה, שיפנה הגורם הרלוונטי בממשלה וידבר איתנו.

טל מזרחי: אם אפשר להגיד רק משפט על זה, רק למען שלמות התמונה.

טל מזרחי: בגדול היינו גם בממשלה וגם בוועדת שרים ובשניהם התיקון שלנו אושר והדברים נעשו עם מנכ"ל רוה"מ ועם המל"ל וככל שזה לא הגיע אליכם אנחנו ממש מצטערים, כנראה שמדובר בפגם טכני, אבל זה נעשה על דעת כל הגורמים הרלוונטיים בממשלה.

גלעד קריב: הכול בסדר, רק שאנחנו כרגע בדיון בוועדה ולא במזכירות הממשלה.

גלעד קריב: הסיכום בינינו לבין הממשלה היה שאנחנו עושים הליך חקיקה מזורז ספציפי בנקודה אחת.

גלעד קריב: אי אפשר דרכו להכניס עוד תיקונים גם של טעויות טכניות, צריך לכבד את הסכמת הוועדה ולכן הדיון הוא לא ביני לבין מערך הסייבר הלאומי.

גלעד קריב: אם גורמי הממשלה אומרים שיש פה טעות ויש פה פגם, אז הזכרת מספיק גורמים במשרד ראש הממשלה שידברו איתנו ואנחנו תמיד מקשיבים קשב רב לבקשות של הממשלה.

גלעד קריב: אבל יש איזה שהוא, אני לא אומר את זה למולך, צריך להיות איזה שהוא כבוד הדדי בין הוועדה לבין הממשלה וכשמסכמים על הליך חקיקה מיוחד סביב עניין מסוים אז לא מגניבים בסוף עוד איזה שהיא הוראה כי שכחנו אותה בפעם הקודמת.

גלעד קריב: עושים את הדברים, מכבדים את החברים וכו'.

גלעד קריב: עכשיו שיתקשר מי שצריך להתקשר ליו"ר הוועדה ואני בטוח שנוכל לדבר בינינו.

גלעד קריב: אנחנו כרגע רק מתחילים להקריא את החוק, זה לא שאנחנו עוד שנייה מצביעים, אנחנו גם נצא עוד מעט להפסקה לאפשר הצבעה.

גלעד קריב: אדוני היועץ המשפטי, עוד הערות שלך, בהקראה אנחנו נציין שיש פה הצעה של הייעוץ המשפטי לתוספת ולהבהרה כדי להדגיש שהנושא של הצימוד האלקטרוני, אנחנו לא משנים פה שום דבר מתנאיו, זה לא שאנחנו מנמיכים את הדרישות לגבי הצימוד האלקטרוני, אנחנו רק כרגע עושים את המהלך עם היישומון כי הצימוד האלקטרוני הוא באמת אמצעי פיקוח דרמטי מאוד והמטרה היא לא לגעת ולא לשנות שום דבר בהגדרות של הצימוד האלקטרוני בעת הזו.

גלעד קריב: לגבי חו"ל וכו', המלוניות, אנחנו כבר כולנו סיכמנו שצריך להוציא אותן כתנאי מקדים.

סימון דוידסון: סתם שאלה לפני זה, כמה אנחנו משתמשים בצמיד האלקטרוני?

גלעד קריב: לא משתמשים, לא הפעילו את זה.

גלעד קריב: כרגע עמדת משרד הבט"פ היא לוותר על הכלי הזה.

סימון דוידסון: להיות רק עם היישומון?

גלעד קריב: כן.

גלעד קריב: נמצאת איתנו אילנה גנס ממשרד הבריאות, ראש מטה בריאות הציבור?

אילנה גנס: כן.

גלעד קריב: אילנה, שלום קודם כל.

גלעד קריב: נשאלה כאן שאלה כמה מבודדים כרגע חבים בחובת בידוד?

גלעד קריב: כמה אזרחים חבים בחובת בידוד?

אילנה גנס: נכון להיום בבוקר יש 118,230 אנשים שיש עליהם חובת בידוד, מתוכם כ-13,000 נוספו רק ביממה האחרונה.

גלעד קריב: את יודעת לומר לנו כמה מתוכם חבים חובת בידוד בגלל חזרה מחו"ל מאותן מדינות שעדיין חייבות בחובת בידוד וכמה בעצם חבים חובת בידוד בגלל הידבקות פה בארץ?

גלעד קריב: יש לכם את הפילוח הזה?

אילנה גנס: זה לא מופיע אוטומטית, אני יכולה לבקש לבדוק ממכלול תעופה ולהעביר אליכם.

גלעד קריב: יש לך הערכה בגדול של פילוח ביניהם, מה, זה 20-80?

אילנה גנס: פחות מ-10%, לפי מה שאנחנו רואים לפחות במהלך חודש אוגוסט, בגלל עם הירידה בכמות הנכנסים מחוץ לארץ.

גלעד קריב: וצריך גם להזכיר שהיה שינוי גדול שנכנס לתוקף מחר שפטר מחובת בידוד את רוב החוזרים ומשאיר את חובת הבידוד רק למדינות בסיכון גבוה, אז זה רק מדגיש את הצורך בעצם לתת לכם כלי שלא תלוי בשאלה אם זה בידוד בעקבות חו"ל או בידוד בעקבות הידבקות או חשיפה בארץ.

אילנה גנס: נכון.

אילנה גנס: עוד פעם, היקף חוזרי חו"ל שתהיה עליהם חובת בידוד בהחלט הצטמצם לאור השינוי וההקלות שנכנסות לתוקף החל ממחר, אבל חשוב לציין שלאור העלייה בהיקפי התחלואה והפתיחה של מערכת החינוך אנחנו מעריכים שהיקף המבודדים כתוצאה מחשיפות בארץ יעלה בהתאם.

זאב בנימין בגין: היישומון נעשה פחות ופחות ישים.

אילנה גנס: להיפך, היישומון יכול לשמש אותנו לכל המבודדים, לאו דווקא לחוזרי חו"ל.

גור בליי: אילנה, הרי ההסדר מחריג ילדים מתחת לגיל 14, הם לא יכולים לקבל אמצעי פיקוח אלקטרוני, יש לך איזה שהוא סדר גודל של כמה מתוך ה-118,000 הם מעל גיל 14, שההסכמון בכלל רלוונטי להם?

אילנה גנס: לפחות לפי נתונים, אם אני זוכרת נכון, שוב, אני יכולה לבדוק ולהעביר נתון מדויק, כרגע קרוב ל-20,000 ילדים מתחת לגיל 16 נמצאים בבידוד.

אילנה גנס: אפשר לזקק את הנתון של מתחת לגיל 14, כמה זה בדיוק, מה הפלח שלהם.

גלעד קריב: לדיונים הבאים שלנו, עוד פעם, אנחנו בסד זמנים, אבל אני חושב שעולה פה השאלה מה הכלי לבדיקת בידוד.

גלעד קריב: הרי בסופו של דבר יש גם ילדים קטנים שחבים חובת בידוד אז ברור שהורה נשאר איתם, כרגע אין פה חקיקה של הסדר שמאפשר לכם לומר אם הבידוד הוא בנוכחות הורה, כי הילד הוא קטן, אז כן אפשר להשתמש ביישומון.

גלעד קריב: כרגע כל הסיפור הזה לא אפקטיבי.

גלעד קריב: אני לא מציע לפתוח את זה כי כדאי כבר לאשר את העניין ושתתחילו, אבל בהמשך צריך לחשוב על הסוגיה הזאת, כי ברגע שפתחו את מערכת החינוך תהיה עלייה במספר הילדים המבודדים בתוך סך השיעור שלהם.

גור בליי: למרות שמהנתון שלהם, כמו שציין גם חבר הכנסת בגין, וטוב, כנראה יתייחסו לזה בהיבט של האכיפה, פחות ופחות הם יוכלו לתת מענה למי שלא עומד בחובת הבידוד מכוח ההסכמון.

גור בליי: כלומר אם נשאר היחס של 60-40 אז יש בערך נגיד מתוך 100,000 אם נשארים באותו סדר גודל 60,000 - - -

גלעד קריב: רגע, אדוני היועץ המשפטי, אנחנו יוצאים להפסקה לטובת ההצבעה.

גלעד קריב: עשר דקות לאחר ההצבעה אנחנו נחדש את הדיון ונתחיל בהקראה, אחרי ההתייחסות של היועץ המשפטי.

גלעד קריב: תודה לכולם, אנחנו עולים להצבעה.

גלעד קריב: מכובדיי, שלום.

גלעד קריב: אני מחדש את הישיבה.

גלעד קריב: תודה על הסבלנות של כל המשתתפים.

גלעד קריב: אנחנו ניגשים היישר אל הקריאה של החוק, לרבות סעיף שהייעוץ המשפטי של הוועדה מציע להוסיף.

גלעד קריב: אני אעדכן את חברי הוועדה לפרוטוקול שהגיעה פנייה מראש הממשלה לגבי התוספת של מערך הסייבר, מתוך כבוד לראש הממשלה וכמובן לשכתו, אנחנו נצביע על הבקשה, אבל אני אומר עוד פעם לפרוטוקול שהדבר בעיניי לא היה צריך להתרחש באופן הזה והציפייה שלנו היא שישנו סיכום בין הוועדה לבין הממשלה על רוחב היריעה של הליך חקיקה שאנחנו מביאים בצורה מזורזת, שלממשלה היה פרק זמן ארוך מאוד לטפל בעניין והוועדה מתבקשת לעשות פה הליך חריג שבחריגים אז מן הראוי לא להפתיע את הוועדה ולא לפרוץ את גבולות ההסדר ואלמלא היה מדובר בבקשה של ראש הממשלה הייתי עומד על דעתי.

גלעד קריב: אני אומר את זה למשרדי הממשלה שאיתנו, מגיע לוועדה יחס שבו מה שמסכמים עם הוועדה זה הדבר שעומדים בו.

גלעד קריב: אנחנו ניגשים להקראה, אדוני היועץ המשפטי, בבקשה.

גור בליי: הצעת חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (תיקון מספר 9) (בידוד בפיקוח טכנולוגי של אדם החייב בבידוד),

גור בליי: אז בעצם אלה שתי התוספות.

גור בליי: הצילום זה לצורך זיהוי בלבד והתוספת שמתאימה את זה יותר להסכמון זה שהניטור יכול להיות רציף או לא.

גור בליי: שאר הדברים הם כמו בהגדרה המקורית.

גור בליי: שאר ההגדרות לא משתנות, אנחנו נדלג עליהן ונעבור לסעיף המרכזי להכרזה, 22יח.

גור בליי: אתם רוצים להגיד בכמה מילים?

גלעד קריב: כבר הסברנו את זה.

גלי קרן: התיקונים הם בעיקר בתחילת הסעיף ובסיפא, אם צריך אפשר לפרט, אבל בגדול אנחנו מרחיבים את זה כך שהממשלה רשאית להכריז כי כל אדם שחייב בבידוד בעצם יהיה אפשר לעשות את השימוש באמצעי פיקוח טכנולוגי, ובסיפא אנחנו עושים איזה שהיא החרגה שהממשלה תהיה רשאית לקבוע פרקי זמן של בידוד שהם קצרים שלגביהם זה לא יחול העניין הזה.

גלי קרן: אני לא יודעת אם יש החלטה לגבי פרק הזמן, אבל מדובר על בידודים שהם לתקופה מאוד קצרה ושם לא יהיה את השימוש באמצעי הזה.

אורי בוצ'ומנסקי: כמו שהיום יש בידוד מקוצר למשל לחוזרים ממדינות בסיכון נמוך שחייבים בידוד עד 24, רק תוצאה שלילית בבדיקה.

גלעד קריב: כן, בסדר.

גלעד קריב: היה אפשר לנסח את זה אחרת ברישה ולומר שהיא רשאית להכריז בהכרזה תקופת בידוד מפרק זמן שהיא תקבע, אבל זה לא משנה.

גור בליי: אבל יש פה עוד דבר אחד וזה אם הייתם יכולים להסביר למה בנוסח המקורי ההכרזה הזו מותנית בזה שיש סיכון מוגבר להגעת חולים וירדתם מרמה של סיכון מוגבר לרף של - - -

גלי קרן: ירדנו לסיכון מהפרה, אם תרצה יאיר יפרט, הוא ליווה את זה.

יאיר מתוק: המטרה הייתה לעשות הבחנה בין המלוניות לבין ההכרזה הזו שהיא בלי מלוניות.

יאיר מתוק: אז זה מהפרמטרים להימנע מהחזרה הזו למלוניות ולעשות את ההבחנה הברורה שאם משתמשים באמצעי אחר, שזה פיקוח מוגבר, אז גם ההכרזה עצמה הגיוני שיהיה צריך סיכון רגיל ולא סיכון מוגבר.

יאיר מתוק: אם מדובר בסיכון מוגבר אנחנו חוזרים לנושא של מלוניות.

גלעד קריב: לזה תיכף אנחנו נתייחס בתוספת שהוועדה תעמוד עליה, שתיכנס בנוסח נוסף.

גור בליי: עכשיו פה, גם לאור הדבר הזה ולאור העובדה שאנחנו מבינים שהרעיון הוא באמת לתת מענה לדברים לסגנון ההסכמון ושוב הרחבה שלו לנושא של מבודדים בארץ, לא רק חוזרים מחו"ל, אז ההצעה שלנו זה להוסיף פה נקרא לזה - - -

גלעד קריב: זה ייקרא 22יח(א1)

גור בליי: והנוסח זה הנוסח שאנחנו מציעים פה בצהוב: 'היה אמצעי הפיקוח הטכנולוגי שפורט בהכרזה אמצעי המוצמד לגופו של אדם או אמצעי המנטר ברציפות את מקום הימצאו של אדם בלי שיש לאדם יכולת להפסיק את הניטור האמור, לא תכריז הממשלה כאמור אלא לעניין חובת בידוד של נכנס', נכנס זה מי שחוזר מחו"ל או נכנס ממדינה או ממדינות מסוימות, כי זה הנוסח שהיה קודם, 'ורק אם שוכנע אם יש סיכון מוגבר להגעת חולים לישראל מחוצה לה או ממדינה או ממדינות כאמור'.

גלעד קריב: זו העמידה שלנו על כך שבע

גלעד קריב: צם החוק הזה לא משנה את הפרמטרים להפעלת הצמיד למעט ביטול הזיקה למלוניות, שזה כן בוטל.

אורי בוצ'ומנסקי: אבל מי שמפוקח טכנולוגית כן יכול לבטל את ההסכמה שהוא נתן לפיקוח הטכנולוגי.

גלעד קריב: לא, אבל פה לא מדובר על הפיקוח, היכולת להפסיק את הניטור.

גלעד קריב: זה לא לסגת מההסכמה, פה מדובר על היכולת שלך ללחוץ על הצמיד.

גלעד קריב: זאת תהיה תוספת שהוועדה תעמוד עליה ותצביע עליה וזה בעצם מנציח את המצב עם הצימוד האלקטרוני למעט עניין המלוניות.

גלעד קריב: המדינה תרצה להפעיל את הצימוד האלקטרוני, כרגע בשלב הזה, תיקון החוק הכולל, היא יכולה לעשות את זה רק לגבי נכנסים מחוץ לארץ.

גלי קרן: אני רק אשלים את ההתייחסות, בעיקר זה נוגע לסעיף הזה, בעקבות הערה של הוועדה מקודם, שקודם כל ישנה כוונה ללוות את ההרחבה לכלל אוכלוסיית חבי הבידוד במהלך הסברתי, לגבי השימוש בהסכמים, כמו שנאמר בפתח הדברים של יאיר, לפי מה שהוסבר לי כי לא הייתי, זה שלכן כרגע אנחנו מבחינת המשרד לבטחון הפנים מדברים על איזה שהוא מודל אכיפה שיש לו שלושה נדבכים, של הנדבך הפיזי, ההסכמון והתוספת של הווידאו שאנחנו מבקשים בתיקון הזה ואין כוונה כרגע לעשות שימוש ב - - -

גלעד קריב: לא, בסדר גמור, הוועדה גם לא - - -

גלי קרן: לכן אין התנגדות לתוספת של ה - - -

גור בליי: רגע, אבל אני עכשיו רואה, עשינו את הכול בפולסים קצרצרים, אני רוצה להוריד את המילים 'בלי שיש לאדם יכולת להפסיק את הניטור האמור'.

גלעד קריב: למה?

גלי קרן: זה בעקבות ההערה של המשטרה.

גור בליי: אני מסכים עם ההערה של אורי כי אם לא נוסיף את זה אז יגיד שהצמיד לא נכנס לפה כי בצמיד יש לך יכולת להפסיק.

גלעד קריב: איך אתה יכול להפסיק אותו?

גור בליי: אתה יכול להוריד אותו.

אורי בוצ'ומנסקי: גם באפליקציה שמנטרת אותך 24/7 יש לך אפשרות לנתק את הסוללה.

גלי קרן: אני חושבת שאפשר להסתדר בלעדיו.

גלעד קריב: טוב, זאת לא הייתה הכוונה.

גלעד קריב: אז בואו נוריד.

גלעד קריב: אם זה מוסכם, בבקשה.

גלעד קריב: בסדר גמור.

גור בליי: אנחנו לא רוצים לצמצם את הכלי.

גור בליי: אני רוצה לחדד לפרוטוקול, אנחנו באים ואומרים שאם זה אמצעי שמוצמד לגופו של אדם או אמצעי שמנטר אותו באופן רציף אז אחד משני הדברים האלה מתקיים אז קורים שני דברים, גם אתם צריכים סיכון מוגבר, לא די בסיכון רגיל, וגם זה חל רק על חו"ל, זה לא חל על הארץ.

גלעד קריב: נכון, כרגע.

גלעד קריב: למעט הנושא של המלוניות.

זאב בנימין בגין: רק לניסוח, אני חושב שיכול להספיק מהמילה הקצרה 'או', אם היה אמצעי המנטר ברציפות ומכסה גם אמצעי המוצמד לגופו.

זאב בנימין בגין: הבעיה שלך זה לא שמוצמד, אלא הניטור ברציפות.

גור בליי: לא, זה או או.

זאב בנימין בגין: למה או או?

זאב בנימין בגין: הצמיד מה עושה?

זאב בנימין בגין: מנטר ברציפות.

גור בליי: לא, אבל יכול להיות עוד טכנולוגיות אחרות.

זאב בנימין בגין: אז אני אומר, הטכנולוגיות האחרות, מה שיהיה משותף לכולן עם הצמיד, שזה מה שמציק לנו, זה אמצעי המנטר ברציפות, זה האזיקון.

גור בליי: שוב, בעינינו, יש פה שני דברים.

גור בליי: גם כשבן אדם יסתובב עם משהו שצמוד לגופו כל הזמן אני חושב שיש פה איזה שהוא אלמנט שהוא מחמיר יותר ממשהו שיש לך בטלפון.

גור בליי: זאת אומרת גם אם הוא לא מנטר ברציפות, אלא שולח פעם ביום פינג, אבל זה עליך - - -

גלעד קריב: כן, נושא ההצמדה לגוף הוא דבר ש – בסדר גמור.

גור בליי: הוא עורר בזמנו בוועדה הרבה - - -

זאב בנימין בגין: טוב.

גלעד קריב: רק אני אומר, מקובל על המשרד המציע התוספת הזאת לפרוטוקול?

יאיר מתוק: מקובל.

גלעד קריב: בסדר גמור.

גור בליי: רק אחרי שהורדנו את המילים 'בלי שיש לאדם יכולת להפסיק את הניטור האמור ואז הסעיף הקטן הבא יהפוך ל-(א2).

גור בליי: זה היה קיים כבר קודם, קודם זה נעשה דרך הפנייה לסעיף של המלוניות ועכשיו פשוט הניסוח הוא יותר כללי, שהוא יחול גם על חו"ל וגם על הארץ.

גלעד קריב: נכון.

גלעד קריב: בסדר גמור.

גלי קרן: המספור יתוקן ל-(א2).

גור בליי: כן.

גור בליי: זו בעצם וריאציה על מה שהיה קודם ב-22ג(א)(2) לחוק.

גור בליי: פה יש בעצם שאלה או הצעה או שאלת הבהרה, פה זה סעיף קצת יותר מורכב טיפה, אולי תוכלו להגיד עליו כמה מילים ואז נוכל להתייחס?

גלי קרן: אני אבקש מיאיר ואם יהיה צורך אני אשלים.

יאיר מתוק: אני אתייחס.

יאיר מתוק: הסעיף הזה מפנה לנושא של פיקוח פרלמנטרי מוגבר.

יאיר מתוק: עקרונית ברגע שמדובר בעד ארבע מדינות אז הפיקוח הוא קצת פחות חמור, אבל כאשר מדובר בחמש מדינות ומעלה, כמו שהוועדה גם מכירה, אנחנו מגיעים עד 48 שעות לפני שזה נכנס לתוקף.

יאיר מתוק: המטרה בסעיף הזה להגיד, הרי אנחנו הוספנו על עצמנו שאפשר גם לפקח גם על כלל חבי הבידוד, אז כדי שלא תיווצר איזה שהיא לאקונה או איזה שהוא חוסר סנכרון אנחנו אומרים אם מדובר בהכרזה על כלל חבי הבידוד, כי האפשרויות פה הן או כלל חבי הבידוד או מדינות מסוימות.

גלעד קריב: אז יש פיקוח פרלמנטרי מוגבר.

יאיר מתוק: בדיוק.

גור בליי: אבל פה יש משהו שהטריד אותנו, עכשיו דיברנו עם יאיר בהפסקה, רק מבחינת ההבהרה, הרי יכולה להיות הכרזה שהיא לא על כל חבי הבידוד אלא כמו שדיברנו ממש לפני דקות ספורות, היא יכולה להיות כל חבי הבידוד למעט אלה שהבידוד שלהם הוא 24 שעות או 48 שעות.

גור בליי: אז צריך לחדד שגם במצב כזה אנחנו הולכים עם הפיקוח הפרלמנטרי המחמיר.

גלעד קריב: בעצם יש פה הצעה של הוועדה לומר שברגע שמפעילים אמצעי פיקוח טכנולוגי על אנשים שלא חוזרים מחו"ל, לא משנה מה גודל הקבוצה, יש מקום לפיקוח פרלמנטרי מורחב כי הרחבנו את הקבוצה.

יאיר מתוק: ואני אסביר, אמרתי את זה לגור בהפסקה, בגלל שלפי ההכרזה אין אפשרות להכריז רק על מישהו חב בידוד ולא חוזר מחו"ל, האפשרויות הן או כל החוזרים מחו"ל, או מדינות מסוימות או - - -

גלעד קריב: לא, אבל מכיוון שאתם הכנסתם, יאיר, את האפשרות להחריג את הקבוצה של הבידודים הקצרים מהחלת האמצעי האלקטרוני אז יכול להתפרש הדבר כאילו זה לא חל על כל חבי הבידוד, הבנת?

יאיר מתוק: אני הבנתי, אני רק אומר שזו לא המטרה.

גלעד קריב: ברור לי, רק בשביל הבהירות, כדי שלא יהיה מצב שאם אתם מחר באים ואומרים עקרונית כל חבי הבידוד הם בפיקוח האלקטרוני למעט חבי הבידוד של 24 שעות אז שלא יקום מישהו ויפרש את זה כמוריד את רף הפיקוח הפרלמנטרי.

גלעד קריב: אז אני חושב שהניסוח פשוט של הייעוץ המשפטי מכוון לאותו דבר, הוא פשוט יותר מדויק.

יאיר מתוק: העקרונות מוסכמים, רק צריך לסגנן את הניסוח.

גלעד קריב: לא, חברים, אבל אנחנו מצביעים עכשיו על ניסוח.

גור בליי: לא, אנחנו אחרי זה עם הנסחוּת.

גלעד קריב: הבנתי, בסדר גמור.

גור בליי: הכוונה היא שאם יש מצב שבו יש הכרזה על שתי מדינות נגיד, או מה שעכשיו יש לנו, ארבע מדינות וכל המבודדים בארץ, למעט ה-24 שעות, ברור שצריך להביא את זה לוועדה ברף המחמיר ולא יגידו לא, זה רק ארבע מדינות מצד אחד ומצד שני זה לא על כל חבי הבידוד.

גלעד קריב: ברור, תמצאו את זה בנסחות, בסדר.

גלי קרן: אולי אפשר להוסיף את המילים שזה פיקוח על כל חבי הבידוד, שזו הייתה הכוונה.

גלי קרן: צריך לפתור את זה בנוסח.

גלי קרן: אין כוונה כרגע להפעיל את הפיקוח המוגבר על מצבים שהיום לא מוחל לגביהם פיקוח מוגבר.

גלעד קריב: כל סוגיית חו"ל נשאר עם חמש המדינות, אבל יש פה כן אמירה שברגע שהממשלה מחליטה שאמצעי הפיקוח האלקטרוני הוא לא רק בשימוש לחוזרים מחו"ל אלא אנחנו מחילים אותו גם על אנשים שנמצאים כאן אז אנחנו נכנסים לטריטוריה של פיקוח פרלמנטרי מוגבר.

גלעד קריב: יש הבדל בין בן אדם שנסע לחו"ל מרצונו והוא יודע כשהוא חוזר שיש פיקוח אלקטרוני לבין אדם שנדבק בעל כורחו במקום העבודה.

גלעד קריב: ברגע שנכנסים לפיקוח טכנולוגי על אנשים שלא חוזרים מחו"ל נכנסנו גם לטריטוריה של פיקוח פרלמנטרי מוגבר.

גור בליי: אפשר לנסח את זה, פשוט שהדברים יהיו ברורים, אפשר משהו ברוח תיקון קצת על מה שאנחנו כתבנו, יש הצעת ייעוץ משפטי לוועדה, אבל עם איזה וריאציה קטנה: לעניין החלת סעיף 22ג(ב) יראו גם הכרזה הכוללת ניטור של אדם שאינו נכנס כהכרזה על עניין חוזרים מחמש מדינות.

גלעד קריב: בסדר.

גור בליי: כלומר היא כוללת גם ניטור שמישהו אינו נכנס ונכנס זה בעצם חוזרים מחו"ל.

עמית יוסוב עמיר: הייתי מציע לדבר על חובה ולא על ניטור.

גלי קרן: כן, אנחנו נפתור את זה בנסחות.

עמית יוסוב עמיר: אבל הייתי מציע לדבר על הטלת חובה ולא על הניטור עצמו, החובה לשהות בפיקוח טכנולוגי.

גלעד קריב: אין פה חובה כי הוא יכול לסרב.

גלעד קריב: אתם תמצאו את הניסוח.

זאב בנימין בגין: מדובר פה בחוק.

זאב בנימין בגין: אם זה תקנה למה לי הביטוי חמש מדינות?

גור בליי: אפשר לשאול, גם אנחנו שאלנו - - -

זאב בנימין בגין: למה בכלל מספר?

זאב בנימין בגין: זה שיהיה בתקנה.

גלעד קריב: אבל, חבר הכנסת בגין, בחוק המקורי כרגע יש הבחנה בין שתי רמות של פיקוח פרלמנטרי בהתאם למספר המדינות שמהן חבים אנשים חובת בידוד, זה בחוק הקיים, אנחנו לא נכנסים לזה.

גלעד קריב: כשנתקן את החוק ניכנס לזה.

גור בליי: הייתה פשרה בזמנו כשנחקק החוק, חבר הכנסת בגין, זה לא יכול להיות בתקנות - - -

זאב בנימין בגין: לא, כי זה נראה לי די מלאכותי.

זאב בנימין בגין: אם אני תוקע אותו בחוק ויהיו לי שש, שתיים, יהיו לי שבע מדינות בסיכון גבוה ביותר, זה יכול לקרות בעוד חודש.

גור בליי: בהחלט, אז מה שנעשה בזמנו זה רף שנקבע בחוק כאיזה מין פשרה, כטבען של פשרות, שאמר שיש שתי רמות פיקוח, אחת, הוועדה יכולה לקבל את ההכרזה בעת התקנתה מיד כשהיא נכנסת לתוקף, ויש סיטואציה שבה הממשלה מחויבת להביא את זה לוועדה 48 שעות לפני הכניסה לתוקף.

גור בליי: הקאט-אוף שנקבע זה חמש מדינות או יותר בחוק.

גור בליי: זאת אומרת אם ההכרזה היא על שש מדינות או מאה מדינות הם חייבים להביא את זה 48 שעות, אם ארבע מדינות הם לא חייבים להביא.

גור בליי: לדעתי היה אפשר להגיד שהם תמיד צריכים להביא את זה ל-48 שעות.

גלעד קריב: חברים, לא משנה, אנחנו כרגע ברמת תיקון חוק, בוא לא נרחיב את היריעה, נגיע לחוק הקורונה הגדול נטפל בו.

גור בליי: אבל אני מסכים שיש היגיון ליצור האחדה פה.

גור בליי: אוקיי, אז את זה אנחנו נחדד בנוסח.

גלעד קריב: סעיף 3.

גור בליי: עכשיו אנחנו עוברים לסעיף 3 בחוק שמתקן 22יט ופה הדבר הכי משמעותי זה באמת הנושא של המלונית, הורדת החובה למלונית ויצירת הדיפרנציאציה בין חו"ל והארץ.

גור בליי: אז קודם כל השינוי בכותרת השוליים, במקום 'נכנס' יבוא 'אדם', כי זה לא רק נכנס אלא זה גם אדם ואז יחליפו את סעיף קטן (א), עשו מפה מבנה קצת מסורבל אולי.

גור בליי: ה-(א) החדש אומר: זאת אומרת קודם כל נשאר יסוד ההסכמה, לא מפעילים לך לא הסכמון, לא צמיד ולא שום דבר אם אתה לא נותן הסכמה.

אורי בוצ'ומנסקי: הסכמה למסירת המידע.

גור בליי: ההפרדה שיצרתם פה זה בין מצב שבו משהו שמוצמד לגופו של אדם ומשהו שלא מוצמד.

גור בליי: אם זה לא מוצמד אז מספיק לתת לך בכתב את ההסברים, אם זה מוצמד לגופו של אדם צריך להסביר לך גם בעל פה.

גלעד קריב: נכון, הגיוני.

גור בליי: אולי אפשר להוסיף פה, אם אנחנו רוצים ליצור גם קוהרנטיות עם הסעיף שאנחנו הצענו, לגבי אמצעי פיקוח טכנולוגי המוצמד לגופו של אדם או המנטר באופן רציף.

גלעד קריב: לא, כל הרעיון פה זה שיש מפגש עם הבן אדם כדי להצמיד לכן מסבירים לו בעל פה.

זאב בנימין בגין: מה זה נמסר?

זאב בנימין בגין: נמסר זה בשיחה?

גלעד קריב: כן, כי מישהו מצמיד לו את האמצעי.

גור בליי: לא, ברירת המחדל פה זה נמסר לו גם בכתב, הדרישה לבעל פה - - -

זאב בנימין בגין: לא, בדרך כלל מה הפרשנות של הביטוי 'נמסר'?

גור בליי: נמסר יכול להיות גם בכתב.

יאיר מתוק: אנחנו החמרנו רק לגבי דברים שמוצמדים, בכוונה.

גור בליי: ופה כתוב גם במפורש, חבר הכנסת בגין, 'ובלבד שנמסר לו בשפה מובנת לו מידע בכתב', כתוב במפורש בכתב.

גור בליי: בהנגדה לסיפא שבו כתוב שכשזה מוצמד לגוף שלו זה מוסבר לו בעל פה.

גלעד קריב: זה גם בכתב וגם בעל פה.

גור בליי: אבל אם זה לא מוצמד אין דרישה להסבר בעל פה.

גלעד קריב: נכון, כי לא פוגשים את הבן אדם, שולחים לו הודעה בכתב בטלפון החכם.

יאיר מתוק: בדיוק.

אורי בוצ'ומנסקי: רק כי זה לא נאמר מקודם, היום בגלל שאנחנו מדברים על חוזרים ממדינות בסיכון מרבי הם נותנים את ההסכמה שלהם כבר בטופס הדיווח.

גלעד קריב: הבעיה פה זה למי שאין לו טלפון חכם ומקבל הודעה קולית.

אורי בוצ'ומנסקי: אבל הוא גם מקבל את ה - - -

גלעד קריב: איפה הוא מקבל את זה בכתב?

גלעד קריב: אדם חרדי שאין לו טלפון נייד והוא - - -

אורי בוצ'ומנסקי: לא, בגלל זה אני אומר, חוזרים מחו"ל - - -

גלעד קריב: לא חוזרים מחו"ל.

אורי בוצ'ומנסקי: לא, אני מדבר כרגע על המצב היום, שהם נותנים את ההסכמה שלהם בטופס הדיווח, בטופס הדיווח עצמו יש קישור לדף נחיתה, עמוד ששם מפורטים תנאי השימוש בהסכמון, המשמעות של הסירוב וכו'.

גלעד קריב: כשתוטל עכשיו חובת בידוד על אדם שאין לו טלפון חכם איך הוא מקבל הודעה?

אורי בוצ'ומנסקי: זה אולי משרד הבט"פ יידעו להשיב על זה, מבחינת מתווה אני לא יודע.

גלעד קריב: חברים ממשרד הבט"פ, יש לנו פה הסדר לאנשים שאין להם טלפון חכם, איך הוא אמור לקבל את ההודעה בכתב?

יאיר מתוק: אז עוד אין מתווה שלם, אבל היה ברור לנו שהמינימום זה שהוא יקבל איזה שהוא מידע ברור ושהוא ייתן את הסכמתו.

יאיר מתוק: בסופו של דבר אנחנו נמצא פתרון כמו שמצאנו פתרון להסכמון המשודרג ששדרגנו אותו ואפשר להשתמש גם בטלפון קווי.

יאיר מתוק: היה ברור לנו שצריך לתת לבן אדם שמסכים איכשהו את המידע כדי שהוא יבין על מה הוא מסכים, אבל כרגע אין מתווה שאפשר להציג אותו בפני הוועדה.

סימון דוידסון: בגלל זה יש כל כך מעט שמסכימים.

זאב בנימין בגין: מה עם אמהרית?

גלעד קריב: רגע, שנייה, חברים, אני רוצה להבין - - -

גלי קרן: אנחנו שנייה בודקים את הפרטים של איך זה מתבצע, זה גם העניין ה'בכתב' ואני מקווה שתיכף תהיה לנו תשובה.

גלעד קריב: רגע, אני רוצה שנייה להבין, התיקון של החוק כרגע כולל את המתווה של הטלפונים הנייחים?

גלי קרן: החוק אמור לאפשר גם וגם, כן.

גלי קרן: אנחנו בודקים שנייה את פרטי המתווה שיסבירו לנו איך זה עובד בפועל.

גלעד קריב: אני רואה פה את דף ההנחיות של המשטרה, המתווה נמצא כאן.

גלי קרן: לא, איך זה נמסר בכלל בטלפונים שומרי שבת, איך זה נמסר להם בכתב.

גלי קרן: את זה אנחנו בודקים.

גלעד קריב: אני רוצה רגע להסביר לכם, כתוב כאן שהמבודד יקבל שיחה קולית מוקלטת מראש, במהלכה יימסר לו קוד אישי וכן מספר טלפון.

גלעד קריב: המבודד יידרש לחייג למספר הטלפון שנמסר לו ממספר הטלפון הנייח שבמקום הבידוד ולהקיש את הקוד האישי, השיחה תהיה באחת משלוש השפות, עברית, ערבית ואנגלית ואז יש הודעה.

גלעד קריב: לכן צריך לשנות פה את הנוסח, או נמסר לו בכתב או באמצעות הודעה קולית.

אורי בוצ'ומנסקי: השלב הזה, אני שוב אחזור, זה השלב אחרי שהוא כבר נתן הסכמה וקרא את תנאי השימוש.

גלעד קריב: מה פתאום?

גלעד קריב: זאת ההסכמה, חברים.

אורי בוצ'ומנסקי: לא, המצב היום - - -

גלעד קריב: חברים, שנייה, תעזבו רגע את המצב היום.

אורי בוצ'ומנסקי: לא, כי אתה מקריא מההנחיה מהיום.

אורי בוצ'ומנסקי: כמובן שאם תהיה הכרזה חדשה שתחול לא רק על חוזרים מחו"ל זה יצטרך להשתנות.

גלעד קריב: אבל זה לא יוכל להשתנות אם אתם כרגע מגבילים את עצמכם להודעה בכתב מכיוון שהמבודדים החרדים בלי הטלפון החכם הם לא חוזרים מחו"ל, אתם לא פוגשים אותם ואין שום סיכוי – אתם לא תשלחו להם הודעה בדואר אם הם מוכנים - - -

גלי קרן: נוגה יצאה לוודא אם יש לזה מענה לעניין הדרישה של ה'בכתב', אם לא, אז באמת יהיה צורך להוסיף הודעה קולית.

גלעד קריב: בעיניי צריך כרגע לומר 'או באמצעות', אחרת אתם לא תצליחו לפתור את העניין עם החרדים, אתם צריכים להכניס פה הודעה קולית, או באמצעות הודעה קולית שמקבלת אישור.

גור בליי: אפרת מציעה פה גם, יכול להיות שאפשר כחלק מבדיקת ה-PCR.

גור בליי: הרי במסגרת הזיהוי של מישהו כחיובי - - -

גלעד קריב: חבר'ה, ה-PCR מבוצע על ידי קופות חולים, נטיל עכשיו על קופות החולים להתעסק עם הסכמון?

גלעד קריב: לא, לא.

אפרת חקאק: השאלה היא איך אתם התכוונתם להגיע לציבור הזה?

אפרת חקאק: איך התכוונתם להציע להם את זה?

גלי קרן: לא, הודעה קולית - - -

גלעד קריב: לא, אבל בעניין הזה אין שום הבדל, אדם נכנס לחובת בידוד, אז מגיעים אליו דרך מספר הטלפון שלו.

גלעד קריב: אז אם יש לו טלפון חכם מגיעים אליו דרך הודעת אס.

גלעד קריב: אמ.

גלעד קריב: אס וזו דרישת ה'בכתב' ואם אין לו טלפון חכם אז מגיעים אליו דרך הודעה קולית, אין דרך להפעיל את זה אחרת.

גלעד קריב: גם האנשים עם הטלפון החכם, מגיעים אליהם דרך הצלבת מידע - - -

גור בליי: במייל.

גור בליי: אפשר גם לשלוח במייל.

גלעד קריב: איזה מייל יש להם?

גלעד קריב: אין להם מייל.

גור בליי: איך בן אדם היום ממלא את כתובת הבידוד?

גלי קרן: נוגה בדקה את הפרטים והיא תעדכן.

נוגה ספרא: ראשית יש להגיד שעד עכשיו הפעילו את הסדר ההסכמון המשודרג על חוזרים מחו"ל ובאמת בהגעתם ארצה הוסבר להם התהליך הזה שגם אם הם בעלי טלפון נייח בלבד אז הם מקבלים שיחה פעם בכמה שעות.

נוגה ספרא: כרגע שוקלים איך לבצע את זה, אבל הכוונה היא לבצע את זה או באמצעות הודעה קולית ראשונה שמסבירה את ההסדר או באמצעות שיחת טלפון של אדם שמסביר את ההסדר.

גלי קרן: בכל מקרה אין העברה של מידע בכתב?

גלעד קריב: ולכן אני אומר שזה צריך להיות מוגדר כאן כדי שאחרי זה אתם תחליטו איך אתם מפעילים את המתווה ואנחנו נראה איך אתם מפעילים את המתווה, אבל ברמת החוק צריך להיות או מידע שנמסר בכתב או באמצעות שיחת טלפון מתועדת.

גלעד קריב: דרך אגב, בעצם העובדה שהאדם מתקשר ומקליד את הקוד האישי אז הוא מבטא את ההסכמה שלו להסדר.

גלעד קריב: אם בהודעה המוקלטת אתם תאמרו: דע לך שההתקשרות מהטלפון הנייח והקלדת הקוד בפעם הראשונה מהווה הסכמה אז בסדר, אז זו ההסכמה, כמו שההסכמה שלי תהיה על ידי לחיצה על הסמרטפון.

גלעד קריב: אז בחוק עכשיו, אחרת נצטרך לתקן את החוק כדי שתחילו את זה על הציבור שאין לו סמרטפונים.

גור בליי: אבל יש פה שני צדדים, אם כך, שצריך לתת עליהם את הדעת, גם איך מוסרים לו וגם איך הוא נותן את ההסכמה.

גלעד קריב: ההסכמה, אין בעיה, זה צריך להיות ברמת החוק.

גלעד קריב: זה כמו שאתה לא כותב פה שהסכמה שלי על ידי לחיצה על הקישור, אז אתה לא צריך לומר שההסכמה של האדם החרדי היא דרך – עכשיו לכתוב בחוק.

גלעד קריב: אם הם יחליטו שהם מפעילים עליו שיחה ממוקד טלפוני, אז אם השיחה מתועדת והאדם אומר אני מסכים, אז זה התיעוד, ואם הם עושים הודעה מוקלטת אז הם יאמרו שהקלדת הקוד, הם יודיעו בהודעה המוקלטת: אתה מתבקש להביע את הסכמתך על ידי התקשרות לטלפון זה וזה.

גלעד קריב: זה לא ברמת החוק.

גלעד קריב: ברמת החוק צריך לומר שזה או בכתב או בהודעה קולית ובלבד שהאדם הביע הסכמתו, עכשיו שיראו שהאדם הביע הסכמתו.

גלי קרן: יכול להיות שביישום, גם כאלה שמשתמשים בטלפון נייח יש להם איזה שהיא דרך לקבל את זה בכתב ותהיה עדיפות לקבל את זה בכתב.

גלעד קריב: זה לא יקרה.

גלעד קריב: חבר'ה, אתם תצטרכו להפעיל מוקד טלפוני.

גלי קרן: יישארו שתי האפשרויות בכל מקרה ויצטרכו ל - - -

גלעד קריב: חבר'ה, אתם תצטרכו להפעיל לציבור החרדי, זה גם עניין של להסביר, בהודעה מוקלטת אתה מסביר הרבה פחות מאשר בכתב כי בכתב אתה עושה לינק לאתר, אתה זה, ולכן לא תהיה לכם ברירה, אתם תצטרכו בסוף להפעיל מוקד טלפוני שבו יתקשרו לבן אדם, יסבירו לו והשיחות יצטרכו להיות מוקלטות כדי לתעד את הסכמתו של הבן אדם, אתם לא תתחמקו.

גלעד קריב: אבל כרגע אנחנו לא מייעצים לכם איך להפעיל את זה, הציפייה שלנו, א', שזה יופעל על כל המגזרים, כי זו ההוראה של החוק שאתם מביאים, והדבר השני, צריך פשוט לא להגביל את עצמכם, לכן זה לא נמסר בכתב, זה צריך להיות כתוב במסירה בכתב ובלבד שתהיה הסכמה מתועדת.

זאב בנימין בגין: סליחה, האם הממשלה לא נוטלת על עצמה קושי בביטוי בשפה המובנת לו?

זאב בנימין בגין: השפה המובנת לו, יש פה 70 לשון.

זאב בנימין בגין: קודם דיברנו על זה שיהיו שלוש שפות, ורוסית, ואמהרית?

זאב בנימין בגין: יש פה בעלי שפות שונות, עדיין כור ההיתוך שדיברו עליו, לא הסתיים התהליך.

זאב בנימין בגין: השאלה בשפה המובנת לו, האם אתם ערים לקושי?

זאב בנימין בגין: האם מיפיתם את המשמעות של הצורך הזה?

זאב בנימין בגין: אם אתה אומר בשפות הרשמיות - - -

ענבר בזק: אבל מי שחוזר מחו"ל בטוח יודע אנגלית.

זאב בנימין בגין: קודם כל לא בטוח, הוא בא בקבוצה עם 20 אנשים והוא לא חייב, ופה זה לא רק לגבי חו"ל, אנחנו עכשיו מסתכלים על התמונה הרחבה, האפשרויות.

גלעד קריב: תשאירו את ה'בשפה המובנת לו' רק בסיפא.

זאב בנימין בגין: זה נחמד, אני בעד השפה המובנת לו, אבל - - -

גלעד קריב: חבר'ה, את השפה המובנת לו תשאירו רק בסיפא במקרה שתפעילו אמצעי המוצמד לגוף.

גלעד קריב: ההודעה בכתב על האמצעי המופחת, קבענו, היא בעברית, אנגלית ובערבית ובשפות נוספות ככל שיקבע המנהל המוסמך.

גלעד קריב: על האמצעי המוגבר המוצמד לגוף, זה חייב שפה מובנת.

גלעד קריב: את האמצעי היותר פשוט זה בשפות הרשמיות של מדינת ישראל, ואם תחליטו להרחיב את זה אז תרחיבו.

גלעד קריב: בכתב אין בעיה להוסיף שפות.

גלי קרן: אני רק רוצה להשלים, בהמשך לאפשרות של השיחה הקולית אז גם ההסכמה כדאי שתהיה אפשרות מקבילה.

גלי קרן: אם הלכנו על מתווה של שיחה קולית אז צריך לתת את שניהם באופן הזה, ואם זה בכתב אז - - -

גלעד קריב: נכון, וצריך לומר שהוא נתן את הסכמתו המפורשת לכל אלה והסכמתו תועדה.

סימון דוידסון: שיחה קולית זה משהו מוקלט או שבן אדם מדבר איתו?

גלעד קריב: יש פה שתי אפשרויות.

סימון דוידסון: אם זה משהו מוקלט אנשים מנתקים.

גלעד קריב: לא, בסדר, אבל זה המשרד לבט"פ יחליט איך הוא מפעיל.

גלי קרן: מתווה היישום יצטרך לראות איך פותרים את זה בכלל ביישום, אנחנו רוצים שהחוק יאפשר את שתי האפשרויות.

גלעד קריב: נכון.

גלעד קריב: הסעיף הזה הוא סעיף חשוב.

גלעד קריב: א', ובלבד שנמסר לו מידע בכתב או בעל פה.

יאיר מתוק: או בעל פה, מצוין.

גלעד קריב: ובלבד שנמסר לו מידע על טיבו של אמצעי הפיקוח הטכנולוגי ואז הוא נתן את הסכמתו לכל אלה והסכמתו תועדה.

גלעד קריב: כרגע אנחנו לא נכנסים לפרטי היישום, אנחנו כרגע עסוקים בלאפשר לכם הפעלה שלו.

גלעד קריב: אתם תצטרכו כמובן לפרט את זה לוועדה.

גור בליי: הסכמת מפורשת ומתועדת.

גלעד קריב: והוא נתן את הסכמתו המפורשת והמתועדת לכל אלה.

גלעד קריב: בכתב אז אתם תקבלו את זה, הבן אדם לחץ, אבל אם אתם שלחתם הודעה קולית אתם תצטרכו למצוא את הדרך לתעד את החיווי שהאדם נתן הסכמה.

גלעד קריב: אז או שהשיחה מוקלטת אם זה מוקד, או שאתם אומרים, עוד פעם, שקוד הזיהוי בהקשה הראשונה שלו מעיד על ההסכמה להצטרף.

גלעד קריב: אתם תקבעו, אבל חייב להישמר איזה שהוא תיעוד שפלוני הסכים.

גור בליי: אבל השאלה, אם מורידים את ה'בשפה המובנת לו', איך הוא יכול לתת הסכמה בסיטואציה הזאת מדעת?

גור בליי: זאת אומרת אם הוא לא מבין אז הוא לא ייתן הסכמה ממילא, אז למה להוריד את זה?

גור בליי: הרי אנחנו רוצים שההסכמה תהיה הסכמה מדעת, לדעתי צריך להשאיר את השפה המובנת לו.

גלעד קריב: אבל אי אפשר לדרוש, ואם הבן אדם דובר רק אמהרית?

גור בליי: אז אולי הוא לא יבין את זה ואז הוא לא יסכים לזה.

גור בליי: מטבע הדברים אם אתה רוצה שההסכמה תהיה הסכמה מודעת והסכמה אמיתית אז - - -

נוגה ספרא: אז אולי להוסיף, במקום בשפה המובנת לו, איזה משפט שמציין - - -

גלעד קריב: תראו, מרגע שיש יסוד של הסכמה אז יכול להיות שעורך הדין בליי צודק במובן הזה שאם אתם בסופו של דבר מגיעים לאדם, בוא נדבר על אדם שאין לו סמרטפון והתקשרתם אליו, הבן אדם מדבר רק אידיש, tough luck, אז אי אפשר להפעיל את זה על הבן אדם הזה, אז אתם תחליטו אם לשים אותו בעדיפות מוגברת בפיקוח, לא כי הוא עשה משהו רע.

גלעד קריב: גם בכתב, אם בסופו של דבר אדם מקבל הודעה והוא דובר רק רוסית אז אני מניח שהוא לא ילחץ לכם על ההסכמה ואז תחליטו אתם.

גלעד קריב: אתם תחליטו אם אתם עושים איתו תגבור אכיפה או לא.

גלעד קריב: אני מציע להשאיר את השפה המובנת.

גור בליי: אגב בנוסח היום השפה המובנת לא מתקשר למידע בכתב.

גלעד קריב: בואו נשאיר את השפה המובנת.

גלעד קריב: בסופו של דבר אנחנו נכנסים עכשיו רק לתקופת פיילוט ומה שנצטרך לתקן נתקן בחוק הקורונה.

גלי קרן: גור, הסעיף אושר בנוסח שהצענו?

גלי קרן: למעט האפשרות של השיחה הקולית?

גלעד קריב: לא, אנחנו אומרים 'ובלבד שנמסר לו בשפה המובנת לו מידע'.

גלי קרן: אבל זה קיים.

גלעד קריב: לא בכתב.

גלעד קריב: בלי בכתב.

גור בליי: אני אקריא את כל הסיפא.

גור בליי: כל ההתחלה נשארת אותו דבר, ואז יש 'ובלבד שנמסר לו בשפה המובנת לו מידע על טיבו של אמצעי הפיקוח הטכנולוגי, השימוש בו, תנאי השימוש בו ומשמעות סירובו לתנאי השימוש, ולגבי אמצעי פיקוח טכנולוגי המוצמד לגופו של אדם, גם לאחר שהדבר הוסבר לו בעל פה, בשפה המובנת לו והוא נתן הסכמה מפורשת ומתועדת לכל אלה בכתב'.

גלעד קריב: לא בכתב.

גלעד קריב: הוא נתן הסכמה.

אפרת חקאק: לא, ההסכמה המפורשת והמתועדת צריך לבוא לפני 'ובלבד שנמסר לו', כי זה צריך לחול על הכול.

גור בליי: זה חל על הכול, לכל אלה.

גור בליי: אבל אנחנו נכניס את זה, בסדר.

אפרת חקאק: אם זה נכנס לסיפא זה חל רק על ה - - -

גור בליי: לא, הכוונה שזה יחול על הכול.

גלי קרן: המיקום זה כבר סוגיית נוסח.

גלעד קריב: לא, יש פה צדק.

גלעד קריב: צריך להבין שאת הסיפא, 'והוא נתן הסכמתו לכל אלה בכתב' לא מתייחסת רק לגבי אמצעי פיקוח טכנולוגי המוצמד לגופו של אדם.

גור בליי: נכון.

יאיר מתוק: זה ברור.

גלעד קריב: יפה, אז תמצאו פה את הניסוח.

גלעד קריב: מבחינת הניסוח צריך שזה יהיה ברור וזאת הכוונה המקורית.

גלעד קריב: חברים, בואו נמשיך כדי שיהיה מספיק זמן לעבוד בניסוח.

יאיר מתוק: זה בעצם כבר חל היום.

זאב בנימין בגין: הערה.

זאב בנימין בגין: עוד פעם, זה עניין של סגנון וטעם, אני לא מת על הביטוי 'בבירור שערך לו הנציג'.

זאב בנימין בגין: בירור עורכים עם מישהו שאשם, יש חשד שהוא עשה משהו רע, אני הולך לבירור אצל מנהל בית הספר.

זאב בנימין בגין: אפשר למצוא משהו אחר?

גלעד קריב: הוא פירט בפני הנציג המוסמך.

זאב בנימין בגין: בירור שערך לו, יש בזה צליל באמת של מה שנקרא המוסדות המוסמכים.

גלי קרן: אולי 'בבדיקה שנערכה'.

זאב בנימין בגין: 'בבדיקה' יותר טוב כבר.

גלעד קריב: חברים, הנוסח הזה זה הנוסח שקיים בחוק לגבי הכניסה.

גלעד קריב: אני מבין את האמירה, חבר הכנסת בגין, אבל אנחנו חייבים לצמצם את ה – זה הנוסח הקיים היום ומדובר רק על הנכנסים מחו"ל, אין פה שום שינוי.

זאב בנימין בגין: אני חשבתי שהכחול זה בהערות.

גלעד קריב: הם פשוט העבירו את זה מלמעלה.

זאב בנימין בגין: לו יהי כדבריכם.

גור בליי: לא, האמת היא שהם כתבו 'הוא פירט לנציג'.

גלעד קריב: אם היה כתוב 'הוא פירט לנציג' אז אנחנו נשארים עם 'הוא פירט לנציג'.

גור בליי: אני יודע למה פה זה נעשה כי בסעיף של המלוניות, ב-22(ב) השתמשו בניסוח של 'בבירור שערך'.

גלעד קריב: אבל תעזבו, חברים, מהניסוח שקיים לניסוח שנשאר, אם בניסוח הקיים כתוב 'הוא פירט לנציג המוסמך', אז זה נשאר 'הוא פירט לנציג המוסמך'.

גלי קרן: אם יש כאן נציג ממשרד הבריאות, אני רק מציעה אולי לבדוק אם יש להם סיבה לתוספת הזו.

גלעד קריב: חברים, תראו, אני רוצה להסביר, אנחנו לא נתקן את החוק בקצב הזה.

גלעד קריב: זה היה הסיכום, אני לא מכניס שינויים לניסוח של אמצעי שממילא אתם לא מתכוונים להפעיל, אז לא נתווכח על זה, נישאר עם אותו ניסוח.

גור בליי: אז אני משאיר, הניסוח יהיה 'הוא פירט לנציג המוסמך את מקום הבידוד העומד לרשותו'.

גלעד קריב: נכון, וזה מתאים גם ל-(2) שהוא הראה לנציג המוסמך והוא חתם בפני הנציג המוסמך.

גלעד קריב: ובסוף הוא גם התנצל בפני הנציג המוסמך.

גלעד קריב: חברים, הלאה.

גור בליי: הם עשו פה כמה שינויים בנוסח, אולי שיסבירו למה הם עשו את זה?

גור בליי: אני חושב שהם עשו התאמה לנוסח שחל על המלוניות ב-22(ב) ושינו מהנוסח שהיה קודם בהסדר של אמצעי הפיקוח הטכנולוגי.

גלי קרן: נכון, בגלל זה אני אומרת שאולי כדאי לשאול אותם.

גור בליי: גם ב-(2) במקום 'הוא הראה לנציג המוסמך' היה כתוב קודם 'הוא קיים את חובת הדיווח'.

גור בליי: ניסוח הרישה שונה, 'היה אדם החייב בבידוד' – 'יחולו עליו גם תנאים אלה: הוא פירט.

גלעד קריב: חברים, אני לא רואה פה שינויים מהותיים.

יאיר מתוק: גור, זו העתקה של הסעיף שהיה לפני זה, רק הפניה אליו.

גור בליי: לא, זה שינוי בנוסח.

גור בליי: בנוסח הקודם ב-יט היה כתוב 'הוא קיים את חובת הדיווח', עכשיו יש 'הוא הראה לנציג המוסמך'.

גלעד קריב: זה ענייני עברית, אלא אם אנחנו מוצאים פה משהו שהוא לא –

גור בליי: בסדר.

גור בליי: אז תיקנו רק את (1) בהתאם להצעתו של חבר הכנסת בגין.

גור בליי: זה כבר היה קיים, רק הזיזו מקום.

יאיר מתוק: זה רק לסדר את זה, כי פעם זה היה מתייחס לכל האמצעים.

גלעד קריב: נכון, ועכשיו רק לאמצעי פיקוח על פי ה – ברור.

גור בליי: בעצם לדברים בסגנון של צמיד ולא יישומון.

יאיר מתוק: בדיוק.

גור בליי: וסעיף (ב1) שמתווסף הוא בעצם הסעיף המקורי שהיה לגבי המלונית.

גור בליי: זאת אומרת עכשיו נוצרת היררכיה.

אורי בוצ'ומנסקי: פה זה הפיצול.

גור בליי: הפיצול.

גור בליי: הסעיף החדש (ב) אומר שאם אתה לא מסכים או לא עומד בתנאים אז הסנקציה, במרכאות, כלפיך זה אכיפה מוגברת, אבל (ב1) קובע את הרף הגבוה יותר שהוא בעצם הרף היחיד שהיה אמור בחוק קודם.

גור בליי: שזה בעצם כל סעיפי המלונית למעט אלה שפה עושים בהם שינויים מסוימים.

גלעד קריב: אני רוצה לשאול את מספר הבט"פ, האם הביטוי 'ייקבע לגביו תעדוף בפיקוח' הוא הביטוי הנכון ולא היה צריך לומר פה בצורה מאוד ברורה 'יתקיים לגביו פיקוח מוגבר'?

גלעד קריב: מה זה תעדוף בפיקוח.

יאיר מתוק: זה בכוונה נכתב ככה, הסיבה היא שכמו שאתם רואים בכל הכרזה לא מצליחים להגיע לכל חבי הבידוד.

יאיר מתוק: המשמעות של הסעיף הזה אומרת שהחובה על המשטרה לשים אותו בתעדוף, זאת אומרת מה שהיא עושה שם זה דרגה חמש, הדרגה הכי גבוהה.

יאיר מתוק: האם בפועל היא תבצע את זה?

יאיר מתוק: רצוי מאוד, אבל לפעמים משאבי כוח האדם לא מאפשרים את זה, או למשל התפרצות של שריפה וכדומה שהיא לא יכולה לעמוד.

יאיר מתוק: אם היינו מחייבים בסעיף שתבוצע האכיפה המוגברת המשמעות היא שלמרות שיש למשל משאבי אדם שלא מאפשרים את זה או אפילו לא הגיעו לבן אדם שחייבים תעדוף אז לכאורה המשטרה מפרה את החוק.

יאיר מתוק: לכן המונח היה תקבע תעדוף, שזו החובה למשטרה.

זאב בנימין בגין: למה לי כל העניין הזה?

זאב בנימין בגין: למה הסעיף הזה?

זאב בנימין בגין: אני משטרת ישראל, או אני המדינה, אז אני קובעת לפי צרכיי מה ייעשה לאיש שאני לא חפץ ביקרו.

גלעד קריב: חבר הכנסת בגין, כל הרעיון כאן הוא לומר לאדם שהחוק בעצם קובע, אם אתה לא מסכים לפיקוח טכנולוגי אז החוק קובע שיהיה עליך פיקוח מוגבר.

זאב בנימין בגין: אז זה שיהיה בטופס של הסכמה מדעת.

גלעד קריב: אבל רוצים שהדבר יעוגן.

גלעד קריב: יש פה אמירה למשטרה, זאת אמירה שלנו למשטרה שהיא לגיטימית, יש פה הכוונה של הממשלה ושלנו ככנסת למשטרה לעשות פיקוח מוגבר בפועל או להעניק עדיפות לפיקוח למי שלא מוכן להסדר טכנולוגי.

גלעד קריב: זו אמירה שלנו למשטרה, זו הכוונת עדיפויות למשטרה שלדעתי היא הפררוגטיבה של הממשלה ושל הכנסת.

גלעד קריב: מי שמסרב לפיקוח טכנולוגי מוגבר, זה לא נתון לשיקול דעתה של המשטרה.

זאב בנימין בגין: הכול בסדר, למה אני צריך את זה בחוק?

גלעד קריב: כדי לומר למשטרה שזאת ההכרעה שלנו כממשלה וכנסת.

גלעד קריב: אני רוצה רק לומר למשרד הבט"פ פה שלאור קשיי האכיפה בביקורים חייבים לחשוב גם על אמצעים נוספים בין הביקור לבין האמצעי הטכנולוגי.

גלעד קריב: בסופו של דבר אנשים גם לא אוהבים לקבל שיחת טלפון מהמשטרה וצריך לחשוב גם על זה.

גלעד קריב: אני חושב שכשבן אדם לא מקבל אז צריך לחשוב איך האנשים האלה מקבלים גם יותר שיחות טלפון, ואם הם לא עונים אז הם מקבלים אס.

גלעד קריב: אמ.

גלעד קריב: אס שהייתה פנייה מהמשטרה או שאתה עתיד לקבל בעוד רגעים אחדים טלפון ממשטרת ישראל ואתה מתבקש לענות כדי לסגור מעגל.

גלעד קריב: עצם השאלה האם אתה נמצא בביתך, באיזה כתובת אתה נמצא כרגע, אנחנו מזכירים לך את חובת הבידוד.

גלעד קריב: יש גם לזה משמעות.

אורי בוצ'ומנסקי: דברים מהסוג הזה מתבצעים גם היום.

גלעד קריב: בסדר גמור, אז גם זה תעדוף מוגבר.

גלעד קריב: אני חושב שאדם שלא מסכים לפיקוח טכנולוגי זה אדם שצריך להיכנס למערכת האוטומטית שלכם, של המשטרה, לא של משרד הבריאות, מה שלומך בבידוד?

גלעד קריב: אדם שלא מסכים לפיקוח טכנולוגי שיקבל כל יום שלוש שיחות של הודעות מוקלטות מהמשטרה: אנחנו מזכירים לך את חובת הבידוד ושאתה בפיקוח מוגבר.

גלעד קריב: צריך לחשוב גם על ההיבטים הפסיכולוגיים כשאדם שומע, בעברית אנגלית וערבית, תזכורת ממשטרת ישראל.

זאב בנימין בגין: אם לא תאכל את הבננה יבוא שוטר.

גלעד קריב: בסדר, זה רעיון טוב.

גור בליי: 'תינתן עדיפות', מבחינת עברית, 'ייקבע לגביו תעדוף', זו שפה כזאת צבאית.

גור בליי: תינתן עדיפות לפיקוח.

גלי קרן: יאיר, זה נדון ספציפית, לרבות לגבי המינוח, כן תתייחס בבקשה אם יש מניעה לשנות את זה לעדיפות או עדיפות גבוהה או משהו כזה.

יאיר מתוק: המטרה של השימוש במונח הזה, כמו שאמרתי, זה נטו בשביל שאם בטעות המשטרה לא תבצע את הפעולה משיקולים מסוימים, כמו למשל יש עכשיו חס וחלילה שריפה או שכוח האדם כרגע לא מאפשר את זה אז זה לא יהווה הפרה בולטת של החוק.

יאיר מתוק: לכן לפי לשון הסעיף כרגע המטרה היא שהחובה עליה זה בעצם לקבוע אותו בתעדוף, לשים אותו מה שנקרא ברשימה השחורה שיש לבצע תעדוף עליו והמטרה היא שיבוצע התעדוף, אבל לפעמים - - -

גור בליי: אז אפשר לכתוב את זה בשפת - - -

גלעד קריב: בדיוק, השפה צריכה להיות: ייקבע לגביו פיקוח בעדיפות גבוהה או יבוצע לגביו פיקוח בעדיפות גבוהה.

גלעד קריב: זאת העברית.

גלעד קריב: זה לא אומר שאתם חייבים לבקר אותו.

גלעד קריב: ואני גם רוצה לומר, פיקוח זה לא אומר שאתם בהכרח מבקרים אותו, אבל הפיקוח לגביו הוא בעדיפות גבוהה.

גור בליי: תינתן עדיפות לפיקוח על קיום חובת הבידוד שלו.

גור בליי: יותר עברית.

גלעד קריב: בסדר, זה אתם תעשו בנסחות.

גלי קרן: את המשפט הזה כן רצוי שנוודא מול המשטרה במינוחים, כי זה נכון שבעברית עדיפות גבוהה יותר נכון מתעדוף, אבל צריך לראות שזה לא - - -

אורי בוצ'ומנסקי: אפשר גם להוסיף באמצעים אחרים ואז אתה מבחין את זה בין ה - - -

זאב בנימין בגין: באמת עוד פעם, אנחנו נותנים בחוק הנחיה אופרטיבית למשטרה איך לנהוג בעבריין.

זאב בנימין בגין: אני לא משפטן, אבל - - -

גלעד קריב: כן, אבל בשלב הזה הבן אדם לא עבריין.

זאב בנימין בגין: עוד יותר.

גור בליי: זו הוראה חריגה, בדרך כלל אנחנו לא נכנסים לרזולוציות של לאן תשלח ניידת.

גור בליי: הוא מפר חוק לכאורה - - -

גלעד קריב: הוא לא מפר חוק.

גור בליי: יש ראיה ראשונית.

גלי קרן: הוא מסרב לשימוש ב - - -

יאיר מתוק: אני אשמח לנסות להסביר.

גלעד קריב: חברים, אני פשוט חרד ליכולת שלנו בסופו של דבר להעביר היום את החוק.

גלעד קריב: כולנו מסכימים לעניין.

גלעד קריב: יש פה בעיה שחבר הכנסת מעלה, שזו באמת הוראה קצת מוזרה, מצד שני אנחנו לא יכולים להותיר את החוק בלי אמירה מה קורה אם האדם לא - - -

זאב בנימין בגין: לא יודע.

זאב בנימין בגין: אדוני היושב ראש, לאור הערתך אני מבטיח להשתדל להתאפק.

גלעד קריב: לא, חבר הכנסת האחרון מבין חברי הוועדה שמתבקש על ידי להתאפק זה אתה, חס וחלילה.

אפרת חקאק: הסעיף גם מבטא את העיקרון שלא תוטל סנקציה יותר חריפה על מישהו שלא מסכים להשתמש באמצעי.

זאב בנימין בגין: האם ניתן מכללא ככה להבין את זה?

זאב בנימין בגין: יכול להיות.

גור בליי: זה הסעיף הבא אומר את זה, הוא מציג את הרף הגבוה יותר.

אפרת חקאק: נכון, אבל גם הסעיף הזה עושה את העבודה הזאת.

גלעד קריב: צודק חבר הכנסת בגין שגם מבלי לכתוב את הסעיף הזה יכולנו לחיות עם החוק.

זאב בנימין בגין: כן, תעשו את מלאכתכם.

אורי בוצ'ומנסקי: זה מתבצע כבר היום, הפיקוח המוגבר.

גלעד קריב: נכון.

גלעד קריב: השאלה, חבר הכנסת בגין, אם במצב הנוכחי של תכלית החוק, אני מבין את התחושה שלך, אבל כיוון שהחוק הזה – רק בגלל תכלית החוק.

גלעד קריב: אני מבטיח שזה לא ימצא את דרכו לחקיקה אחרת, העיסוק בעדיפויות המשטרתיות.

גור בליי: לא, אני חושב שפה זה באמת ההנגדה למלוניות.

גור בליי: שוב, זה התאמה של השינוי.

גור בליי: זאת אומרת גם אחד מהדברים לא מתקיים אפשר להפעיל עליו את האמצעי.

גור בליי: סעיף (ד) לא השתנה.

גור בליי: עכשיו יש פה שני סעיפים קטנים חדשים שהממשלה רוצה להוסיף, את (ה) ו-(ו).

גור בליי: זאת אומרת אם אתה יושב במלונית אז לא צריך להטיל עליך.

יאיר מתוק: זה הגיוני, הרי למה הוא מגיע למלונית?

יאיר מתוק: כי הוא מסרב לפיקוח טכנולוגי.

גלעד קריב: טוב, זה ביצה שלא נולדה ביום טוב.

גור בליי: ו-(ו) שזה גם חידוש משמעותי של הכול.

גלעד קריב: אני רוצה רגע לשאול, משרד הבט"פ בוחר פה מראש להגביל את עצמו לעניין של צילום, להבדיל מעניין של פתיחת מסך וידאו?

יאיר מתוק: אולי כדאי שמשרד המשפטים יתייחס לנושא הזה.

עמית יוסוב עמיר: אין פה הבחנה בין צילום רציף או בדיד, זאת הכוונה.

גלעד קריב: יש פה הבחנה, צילום ווידאו זה לא אותו דבר.

גלעד קריב: כל הלשון פה היא לשון של צילום תמונה שנשלחת אליכם.

עמית יוסוב עמיר: אני לא מבין את הלשון ככה.

יאיר מתוק: בעצם הוא פותח את המצלמה, את מה שנקרא מצלמת הסלפי, המצלמה הקדמית, מול אותו בן אדם שהתקשר אליו מהמשטרה ובעצם הוא מציג תעודת זהות ליד פרצופו ואז אפשר לדעת שאותו בן אדם שגם הקיש שהוא נמצא במקום הבידוד זה אותו בן אדם.

גלעד קריב: זה עניין ניסוחי גרידא ובהגדרות, אני רק לא רוצה שתכבלו את עצמכם.

עמית יוסוב עמיר: חשוב לי להבהיר לפרוטוקול שאין כוונה להבדיל בין צילום סטילס לצילום וידאו, שניהם הם בגדר צילום ואני מפנה אתכם לסעיף קטן (4) שקובע שהצילום יימשך לפרק הזמן המזערי הנדרש לצורך הזיהוי, כלומר יש פרק זמן של הצילום, זה לא צילום רגעי.

גלי קרן: צריך לשים לב שגם בהגדרה של אמצעי פיקוח טכנולוגי אנחנו מדברים שיכול שיכלול אפשרות זיהוי אדם באמצעות צילום, כמובן שהכוונה היא גם לווידאו.

גלעד קריב: בסדר, אני רק רוצה לוודא.

גלי קרן: אם זה לא נותן מענה גם לווידאו נבקש להוסיף כדי שיהיה ברור.

גלעד קריב: אני רק רוצה לוודא, עם היועצים המשפטיים והיועצים המשפטיים של הבט"פ, אני לא מכיר את כל פרטי החקיקה בהקשרים האלה, אם צילום כולל גם שידור וידאו, בסדר?

עמית יוסוב עמיר: שוב, צילום, למיטב הבנתי הלשונית, יכול להיות צילום סטילס, יכול להיות צילום וידאו, שניהם נחשבים צילום ואין שום כוונה להגביל רק לצילום סטילס.

גלעד קריב: בסדר גמור.

גלעד קריב: להיפך, עצם העובדה שאתם אומרים שהצילום לא יוקלט ולא יישמר אנחנו מוציאים מפה את צילום הסטילס.

גלי קרן: בדברי ההסבר הוספנו מפורשות, פיקוח טכנולוגי יכול שיכלול גם זיהוי באמצעות צילום, בסוגריים תמונה או וידאו, וסברנו שבנוסח עצמו אין צורך לומר זאת.

גלי קרן: אם יש פה איזה שהוא פער אנחנו מבקשים שזה יהיה ברור שזה גם וגם.

גלעד קריב: אין בעיה, חברים.

גלעד קריב: בסדר גמור.

זאב בנימין בגין: וכל זה מוסבר לו בשפה המובנת לו וכן הלאה?

זאב בנימין בגין: שייתכן שיצלמו אותו וכן הלאה?

גלעד קריב: כן.

גלי קרן: כן, הוא אמור לתת את ההסכמה שלו לעניין הזה.

עמית יוסוב עמיר: הוא זה שמפעיל את הצילום.

זאב בנימין בגין: האם זה כולל?

זאב בנימין בגין: אני לא רוצה לחזור, האם ברישה זה - - - ההסכמה הנדרשת?

גלעד קריב: כן, ברישה יש אמירה לגבי האמצעים, ברור.

גלעד קריב: טוב, הלאה, חברים.

גלעד קריב: סליחה שאני קצת מדקדק בדברים, הרעיון הוא שהוא יפתח את הווידאו והוא יציג לכם תעודה מזהה, האם לעניין הזה של דרישה באמצעות היישומון להצגת תעודה מזהה יש עיגון בחקיקה הכללית של הצגת אמצעים מזהים או צריך להוסיף פה?

גלעד קריב: אני פשוט לא רוצה להגיע למצב שבסוף עשינו את כל זה ואתם באים אליי עוד שבועיים שצריך לתקן מהר את החוק.

אורי בוצ'ומנסקי: מדובר למעשה בדרישת הזדהות.

אורי בוצ'ומנסקי: הסמכות לדרוש הזדהות ניתנת לכל גורם שמוסמך לאכוף את חובת הבידוד, בהקשר הזה זה שוטרים או מפקחים עובדי מדינה.

אורי בוצ'ומנסקי: לשוטר יש סמכות לדרוש מאדם להזדהות באמצעות הצגת תעודה מזהה.

גלעד קריב: אם אתם אומרים שמבחינת

גלעד קריב: כם דרישת הצגת תעודת זהות לא צריכה עיגון כאן בחקיקה הזו, בבקשה, נמשיך הלאה.

גור בליי: היא מעוגנת בסעיף 26.

יאיר מתוק: יש הפניה בדברי ההסבר לסעיף 26.

גור בליי: סעיף 26(1) קובע שאחת הסמכויות של גורם מוסמך, גורם אכיפה לפי החוק, זה לדרוש מכל אדם למסור לו את שמו ומענו ולהציג לפניו תעודת זהות או תעודה רשמית אחרת המזהה אותו.

גור בליי: אז הסמכות כבר מוקנית.

גלעד קריב: חברים, בסדר.

גלעד קריב: הלאה.

גור בליי: הסיפור שהצילום לא יוקלט ולא יישמר זה גובר על ההוראות שדיברנו עליהן יותר מוקדם היום שעוסקות בשמירת המידע, נכון?

אורי בוצ'ומנסקי: כן, בהחלט כן.

גלעד קריב: בסדר גמור.

גלעד קריב: יכול להיות שנוסיף שם בכפוף לסעיף זה וזה.

גור בליי: מבלי לגרוע.

גלעד קריב: מבלי לגרוע.

גור בליי: יש לנו פה שורה של תיקונים שהם יותר התאמות.

גור בליי: אני קורא עכשיו לא מהנוסח המשולב כי זה כבר באמת התאמות.

גור בליי: זה ממש התאמות לשינויים בסעיפים ולאפשרות להחיל על כלל המבודדים.

גור בליי: אני מפנה את תשומת לב הוועדה שפה גם ההוראה שאומרת שכל הדבר הזה לא חל על קטין שטרם מלאו לו 14 שנים ואדם שמונה לו אפוטרופוס, כמו שדיברנו יותר מוקדם היום.

גור בליי: אחר כך יש שורה של התאמות דומות.

גור בליי: סעיף 9 זה תיקון לסעיף 22כט, במקרה הזה זו סיטואציה שבה מישהו שנשלח הביתה לבידוד עם אמצעי פיקוח טכנולוגי, האפשרות של המנהל להורות לו לחזור להמשיך במלונית, אז פה ההנחיה ברישה שזה קודם כל רק מי שחלה עליו חובת המלונית מלכתחילה, ולכן ברישה, אחרי המילה 'רשאי להורות לנכנס' כתוב איזה נכנס?

גור בליי: זה שחלה עליו קביעה בהכרזה כאמור בסעיף 22יט(ב1), זאת אומרת אותו אחד שעליו הוחל הסטנדרט המחמיר של המלוניות.

גור בליי: תכלס אולי לא היה צריך לעשות את השינוי הזה כי במקרה הזה זה חל רק על נכנסים.

גור בליי: (2) אומר שבפסקאות (1) ו-(2) בכל מקום במקום 'הנכנס' יבוא 'האדם החייב בבידוד', ובמקום 'שהנכנס' יבוא 'שהאדם חייב בבידוד', אבל בעצם אני לא יודע אם התיקונים האלה נצרכים כי ממילא, כמו שאמרנו, ההוראה הזו חלה רק על נכנסים כי זה אותם אנשים שחייבים בבידוד.

גור בליי: לדעתי אפשר להוריד את (2).

גור בליי: זה עניין נוסחי, אבל אני חושב שזה מיותר.

נוגה ספרא: אבל זה בעצם חל רק על נכנסים.

גור בליי: בדיוק, לכן לדעתי אפשר להוריד את 9(2).

נוגה ספרא: או להשאיר 'נכנס'.

גור בליי: היה 'נכנס'.

גלעד קריב: זה יישאר כך.

גלעד קריב: ברגע שאת מורידה את זה מהחוק זה יישאר עם 'הנכנס'.

גור בליי: זה נשאר, אני לא מחליף את 'הנכנס' ב'אדם החייב בבידוד'.

גור בליי: אולי זה לא רק עניין נוסחי, יש בזה גם תועלת להבליט שוב את העובדה שאנחנו - - -

גלעד קריב: את ההבחנה בין המלוניות ל – בעצם את 9(2) צריך להוריד ואז לא צריך גם את (1) במספר.

גור בליי: שוב, זו התאמה של הסעיפים ביחס למי שנשלח למלונית.

גלעד קריב: סעיף 11 לא מאוד ראוי, אבל לאור בקשת ראש הממשלה.

גור בליי: אז אולי כדאי להסביר, כי זה משהו שהוא שונה מהסעיפים האחרים.

גור בליי: בעצם סעיף 44(ג), מה שהוא עושה הוא מונה שורה של גופים, ביטחוניים באופיים, צה"ל, המשטרה, שב"ס, שב"כ, המוסד, מלמ"ב, יחידות סמך של משרד הביטחון, הוועדה לאנרגיה אטומית, המכון למחקר ביולוגי בישראל, הרשות להגנת עדים, הרשות הארצית לכבאות והצלה ומתקניהם, הוא מחריג אותם מהתחולה הישירה של החוק, זאת אומרת התקנות השונות שחלות, הגבלת הפעילות, כל התו הירוק, כל הדברים האלה לא חלים עליהם ישירות, אבל בסיפא על כל הגופים האלה, לרבות מערך הסייבר שעכשיו מוסיפים כתוב 'ואולם העומד בראש כל גוף כאמור ייתן הנחיות שמטרתן למנוע או לצמצם את התפשטות נגיף הקורונה ואת היקף התחלואה באותו גוף בהתאם להוראות שייקבעו בתקנות לפי סעיף 4 בשינויים המתחייבים מאופיו של הגוף ומפעילותו".

גלעד קריב: מה זה סעיף 4?

גור בליי: זה הסעיף שמכוחו יש את התקנות, כלומר התקנות לא חלות באופן ישיר, זה בעצם מחריג אותם.

גלעד קריב: אני אומר עוד פעם, אנחנו לא נדון בזה עכשיו, זה רלוונטי לתיקון החוק.

גלעד קריב: עם כל הכבוד, גם הגופים האלה ראוי שתהיה פה חובת היוועצות עם משרד הבריאות, אבל לא נטפל בזה עכשיו.

גלעד קריב: עם כל הכבוד יש פה בסופו של דבר עשרות אלפי אנשים, אם לא מאות אלפים, שמעורבים בעניין, אז עם כל הכבוד לראש מערך הסייבר, ויש לי הרבה מאוד כבוד, הוא לא יכול להתקין לבד את כל ההנחיות שנוגעות למשבר הקורונה בגוף שלו.

גלעד קריב: לפחות חובת היוועצות עם הגורמים המוסמכים במשרד הבריאות, לא יודע, אולי היה אפשר לצפות שיהיה גם אישור לדברים.

יאיר מתוק: היושב ראש, רק לגבי 9 אני אחזור, דווקא כן צריך להשאיר את התיקון הזה כי בסופו של יום אמנם מלוניות מוגבלות רק לאלה שחוזרים מחו"ל, אבל התיקון פה מתייחס גם אם אנחנו מכריזים על כלל חבי הבידוד.

יאיר מתוק: כלומר עקרונית התיקון הזה מאפשר פיקוח טכנולוגי על כלל חבי הבידוד, לא רק על אלה שחוזרים מחו"ל, והסעיף הזה, 22כט, מדבר על מישהו שחוזר - - -

גור בליי: לא, אתם ביקשתם להחיל את זה רק על מי שחל עליו 22יט(ב1) ו-יט(ב1) חל רק על נכנסים.

גלעד קריב: חבר'ה, כתוב פה, חובת הבידוד במקום לבידוד מטעם המדינה זה רק למי שנכנס.

גור בליי: וברישה אתם ביקשתם להוסיף 'המנהל רשאי להורות לנכנס שחלה עליו הקביעה לפי 22יט(ב1)' ולכן בהגדרה הנכנס - - -

גלעד קריב: חברים, הסיכום הוא שאנחנו בכלל לא נוגעים בהסדר המלוניות.

גלעד קריב: הסדר המלוניות, שהוא לא רלוונטי, חל רק על מי שנכנס.

גלי קרן: נכון, השאלה אם חשוב פה התיקונים הטכניים האלה.

גלי קרן: יאיר, תחדד למה אתה מתכוון.

יאיר מתוק: אני בדיוק עובר על זה.

גלי קרן: הם נשארים לגבי הנכנסים, השאלה אם מכוח התיקון הטכני זה כן או לא.

גלעד קריב: כן, אבל אסור ליצר פה בלבול, המלוניות זה רק לעניין הנכנסים ושום סעיף שנוגע למלוניות לא צריך להיות כתוב 'אדם החייב בבידוד', צריך להיות כתוב 'הנכנס'.

גלעד קריב: אז, יאיר, בוא תבדוק שאנחנו לא מפספסים משהו.

גלעד קריב: יש לנו עוד מה להקריא?

גור בליי: הסעיף האחרון ואז יש לי עוד הערה קטנה.

גור בליי: זו הוראת מעבר.

גלעד קריב: זה משאיר את ההכרזה.

גור בליי: יש פה שלושה עניינים שאולי כדאי לתת עליהם את הדעת.

גור בליי: דבר אחד, במחשבה שנייה, יש לנו התלבטות, אני לא יודע אם זה נצרך, אבל יכול להיות שסעיף 26 פה לא חל ישירות.

גור בליי: אני יודע שגם כתבתם את זה בדברי ההסבר, אבל 26 זה לגבי הסמכות לדרוש תעודת זהות, הסמכות לדרוש תעודת זהות לפי 26 היא לגורם מוסמך שנקבע בתקנות בסעיף 25.

גור בליי: ההכרזות האלה הן לא הכרזות מבוססות תקנות.

אורי בוצ'ומנסקי: אבל כדי לאכוף את חובת הבידוד יש פקודת בריאות העם מעניקה לי את הסמכויות האלה של סעיף 26.

אורי בוצ'ומנסקי: פקודת בריאות העם מפנה לסעיף 26 בחוק הסמכויות לצורך אכיפת הבידוד, וגם לשוטר וגם למפקח יש סמכות לדרוש.

גור בליי: ושם לא צריך חקיקת משנה, זה מכוח הפקודה?

אורי בוצ'ומנסקי: הפקודה.

גור בליי: שני דברים נוספים, היושב ראש, שהעלית בשיח בינינו בתחילת הדיונים.

גור בליי: דבר אחד לגבי הנושא של שמירת הצילומים, האם להוסיף בסעיף 22כה.

גלעד קריב: 'מבלי לגרוע', זה חובה.

גור בליי: אפשר אולי להוסיף את זה ב-כה(ד) שמדבר על השמירה של ה-30 ימים.

גלעד קריב: בסדר.

גלעד קריב: צריך לומר ברישה 'מבלי לגרוע - - -

עמית יוסוב עמיר: יש לי הצעה אחרת.

עמית יוסוב עמיר: במקום לגעת בעוד סעיף פשוט להקדים להוראה.

גלעד קריב: ב-(5), על אף האמור בסעיף 22כה(ד) הצילום לא יוקלט ולא יישמר.

גלעד קריב: בסדר גמור.

גור בליי: אני מדבר על כל הסעיף, כי יש שם כמה סעיפים, אז אני אומר 'על אף האמור בסעיף 22כה', באופן כללי, מבלי להפנות לסעיף קטן, כי יש שם גם שמירה במאגר של חברה מפעילה, יום אחד תשתמשו בחברה מפעילה, אז אני מחיל את זה על כל הסעיף, 'על אף האמור בסעיף 22כה הצילום לא יוקלט ולא יישמר'.

גלעד קריב: בסדר גמור.

גור בליי: דבר שני, אדוני היושב ראש, אתה התייחסת קודם לשאלת הדיווח.

גור בליי: כבר היום סעיף הדיווח שלא נוגעים פה, סעיף 48א, יש פה 48א(א)(7) מחייב דיווח על החברות המפעילות לפי סימן ה' לפרק ג' וסוגי האמצעים הטכנולוגיים שהן מפעילות.

גור בליי: כרגע אין חברות מפעילות להבנתי.

גור בליי: מספר הנכנסים ששהו בבידוד בפיקוח טכנולוגי מדי שבוע לפי סוג האמצעי.

גלעד קריב: אנחנו חייבים לשנות את זה.

גור בליי: מספר הנכנסים ששהו בבידוד במקום שאינו מקום לבידוד מטעם המדינה ללא פיקוח טכנולוגי, מספר ההתראות שהחברה המפעילה טיפלה בהם, מספר המקרים שבהם החברה המפעילה העבירה למשטרת ישראל או למשרד הבריאות מידע על חשש להפרת הבידוד, מספר המקרים שבהם נכנס שהיה בפיקוח טכנולוגי נשלח לבידוד במקום לבידוד מטעם המדינה.

יאיר מתוק: אני אגיד שבכל מקרה לכל היותר כל 28 ימים אנחנו מגיעים לוועדה ומבקשים הארכה.

גלעד קריב: לא, לא.

גלעד קריב: זה בסדר גמור, אבל ברגע שאנחנו קבענו חובת דיווח על אמצעים טכנולוגיים שקיימת היום צריך להתאים, צריך לשנות פה את הסעיף, מ'נכנס' ל'אדם החייב בבידוד', זה בדיוק הרעיון.

גלעד קריב: צריך קודם כל לשנות פה את כל ה'נכנס' ל'אדם חייב בבידוד' וצריך לראות שהדיווח הוא לא רק המספר של החברה המפעילה, החברה המפעילה או כל גורם אחר, כי זה כולל משטרת ישראל.

גלעד קריב: צריך להוסיף פה סעיף לחוק עכשיו עם תיקון ולומר שבסעיף 48 לחוק העיקרי במקום - - -

גור בליי: במקום 'נכנס' ל'אדם ששהה בבידוד' זה בסדר.

גלעד קריב: ובסעיף קטן נוסף בסעיף הזה לאחר 'החברה המפעילה' יבוא 'החברה המפעילה או כל גורם אחר המפעיל את האמצעי הטכנולוגי'.

גור בליי: לא, זה בסדר, זה חל על כולם.

גור בליי: הדיווח זה החברות המפעילות.

גלעד קריב: לא, אבל אחרי זה יש דברים שתלויים, כאילו כתוב שהחברה המפעילה ראתה, לא?

גלעד קריב: עכשיו הקראת.

גור בליי: בסדר, אנחנו נעשה את ה - - -

יאיר מתוק: היושב ראש, בכל מקרה אנחנו מגיעים, יש פיקוח של הכנסת שהוא לכל המאוחר 28 ימים, ובכל דיון, גם שאתה היית וגם כשהמחליף היה, הגענו עם נתונים מלאים, כלומר בכל מקרה יש פיקוח של הכנסת.

גלעד קריב: לא, סליחה, יש הבדל בין החובה שלכם לספק לוועדה נתונים כשאנחנו מבקשים לבין חובה סטטוטורית שמוטלת עליך להעביר דיווח לכנסת על אמצעי הפיקוח הטכנולוגי.

גלעד קריב: זה שיש לי סמכות שיורית בכל פעם שאני רוצה לבקש ממנכ"ל הבט"פ מידע זה לא במקום חובת דיווח.

יאיר מתוק: לא, הכוונה שלי, אדוני, שבכל הכרזה ובכל הארכה אנחנו מגיעים לכנסת עם נתונים מעודכנים.

יאיר מתוק: עכשיו, פרק הזמן שעובר בין הכרזה להכרזה הוא לכל היותר 21 או 28 ימים.

יאיר מתוק: נניח שתיקבע חובה שכל ה-1 בחודש נעביר נתונים.

גלעד קריב: שאלה פשוטה, האם בחוק, בסעיפים שקובעים את ההכרזה, ישנה חובת דיווח?

יאיר מתוק: אז אני אומר, זה כחלק מהרשות המנהלית, מה שנקרא, אנחנו בעצם מעבירים את הנתונים לוועדה בכל דיון על הארכה כדי שיוצגו בפניה הנתונים.

גלעד קריב: האם יש לך חובה סטטוטורית לעשות את זה?

גלעד קריב: יש לנו סמכות שיורית לבקש מכם כל מידע שאנחנו רוצים, אבל כשקובעים חוק שיש בו אמצעי פיקוח אלקטרוני על אזרחים אז חובת הדיווח צריכה להיות סטטוטורית, עובדה שקבעתם את זה בחוק המקורי לגבי הצימוד.

גלעד קריב: למה זה קבוע בחוק העיקרי לגבי הצימוד ולא הסתפקתם בסמכות השיורית שלנו לקבל מכם מידע כשאתם מבקשים שנחדש את ההכרזה?

גלעד קריב: לפחות תשנו פה את ה'נכנס' ל'חייב בבידוד'.

גלי קרן: לא, אבל יכול להיות שהדגש שם היה על זה שיש חברות מפעילות ואז - - -

גור בליי: יש דברים שבהם אי אפשר לוותר על החברה המפעילה.

גור בליי: לכתוב מספר במקום מספר הנכנסים ששהו בבידוד מדי שבוע, זה אפשר לשנות, כמו שעשינו, למספר השוהים בבידוד ולפי סוג האמצעי, אבל מספר הנכנסים ששהו בבידוק במקום שאינו מקום לבידוד מטעם המדינה ללא פיקוח - - -

גלעד קריב: אבל זה לא רלוונטי.

גור בליי: אני אומר שגם החלק עם החברה המפעילה, אני לא בטוח שהם יכולים פשוט לדלג עליו, כי פה היה מספר המקרים שבהם החברה המפעילה העבירה למשטרה ומשרד הבריאות מידע.

גור בליי: אין עכשיו את השלב הזה המסודר של גוף שמעביר למשטרה.

גור בליי: תקנו אותי אם אני טועה, אנשי המשטרה, הם משתמשים בזה כחלק מסל הכלים שלהם.

גלעד קריב: אבל השאלה אם אנחנו לא צריכים לקבל מהמשטרה דיווח מסודר על כמה אנשים קיבלו את הבקשה.

גלי קרן: אפשר להציע, אדוני היושב ראש, שזה יידון כש - - -

גלעד קריב: בתנאי שיש התחייבות של הבט"פ.

גלי קרן: אנחנו גם רוצים לדעת איזה סוג דיווח אפשר למסור ואיזה לא.

גלעד קריב: אני מבקש לומר לפרוטוקול.

גלעד קריב: מקובל עליי לתקן את העניין הזה בפעם הבאה, אבל לפרוטוקול אני אומר שאני מבקש עד התיקון שאנחנו נדרוש לקבל עם כל חידוש הכרזה את הנתונים המלאים לגבי השימוש בכלי הזה.

גלעד קריב: הייעוץ המשפטי, אנחנו נסגור איזה נתונים אנחנו מבקשים.

גלעד קריב: חלק מהפיקוח שלנו הוא לראות באמת את האחוזים.

גלעד קריב: אנחנו מספיק פעמים פה מבקשים מידע ולוקח כמה שבועות לקבל אותו כי לוקח זמן לעבד ואין להם את המידע, חייבת להיות הבנה של הבט"פ שבצורה שוטפת מביאים לפה מידע.

גלעד קריב: אני לא אחדש את ההכרזות אם לא יהיה לנו את המידע המלא לגבי זה ובתיקון הכללי זה יתוקן.

גלי קרן: זה מקובל, אנחנו רק צריכים לדעת איזה סוגי מידע יש למשטרה ואיזה דיווחים - - -

גלעד קריב: בסדר גמור.

גור בליי: מה אנחנו צריכים לעשות?

גור בליי: אני אומר שבשורה השנייה - - -

גלי קרן: הסעיף הזה, חלק ממנו עוסק בחברה ויש לו רגישות שזו חברה מפעילה, לכן בזה אולי כרגע לא הייתי נוגעת ואנחנו נבחן את הכול עד לתיקון הבא.

גלעד קריב: הם מבקשים לחכות עם תיקון הסעיף הזה בכלל ואז בעצם המשמעות שלו שחובת הדיווח הסטטוטורית היא רק במקרה של הפעלת אמצעי באמצעות חברה לגבי נכנסים.

גור בליי: אבל זה לא מנוסח ככה.

אפרת חקאק: זה לא מה שהסעיף אומר.

אפרת חקאק: אם אנחנו לא נוגעים בסעיף אתם תצטרכו לדווח לנו פעם בחודש בכל מקרה על מספר הנכנסים שהסכימו להשתמש בהסכמון.

גור בליי: ככה זה כתוב.

גור בליי: גם אם לא נוגעים פה בכלל את הנכנסים צריך להמיר במספר האנשים החייבים בבידוד.

גלעד קריב: חבר'ה, בואו, בסך הכול תצטרכו לומר לנו כמה אנשים הסכימו להסכמון.

גלי קרן: אני חוזרת על הבקשה, לא כי אנחנו לא רוצים חלילה לדווח ולהביא את הנתונים, אנחנו רוצים לדעת איזה נתונים בדיוק יש, שלא נתחייב פה על משהו שאני לא יודעת אם יש.

גלעד קריב: ברור, השאלה אם אנחנו בשלים עכשיו לתקן את זה או שאפשר - - -

אפרת חקאק: אם אנחנו לא מתקנים אז - - -

גלעד קריב: אז הם יצטרכו לדווח לנו כמה נכנסים.

גור בליי: זה ממש לא הגיוני.

גלעד קריב: יש פה בעיה, אנחנו ניכנס פה לאיזה שהיא סתירה של החוק.

גור בליי: זה לא סתירה, זה פשוט דיווח מוזר, אתם תדווחו לנו על קבוצה חלקית, מספר שלא אומר לנו כלום.

גלי קרן: אני מציעה, אם אפשר, אם זה מקובל, שנוגה תצא שנייה רגע לראות איזה נתונים בטוח אין בעיה, שניתן יהיה להעביר, היא תבדוק את זה שנייה עם המשרד.

גלעד קריב: כן.

גלעד קריב: כרגע אתם לא מפעילים פיקוח טכנולוגי.

גלי קרן: אנחנו מפעילים, פשוט לא באמצעות חברה.

גלעד קריב: לא, אבל ברגע שכתוב מספר הנכנסים ששהו בבידוד בפיקוח טכנולוגי מדי שבוע, אז כבר היום יש לכם חובת דיווח סטטוטורית לגבי הפיילוט על הנכנסים מחו"ל.

גלעד קריב: יכול להיות שאתם לא שמתם לב ואתם לא מדווחים את זה.

גלי קרן: הנה היא יצאה לבדוק את זה.

גלעד קריב: זה נכון שהסעיף הזה הוא בעייתי כי הוא כולו באוריינטציה של החברה המפעילה.

גלי קרן: נכון.

גלעד קריב: יכול להיות שנצטרך לכמה השבועות הקרובים יעבירו לנו – בסדר.

אפרת חקאק: אפשר לתקן רק את זה.

גלעד קריב: כל מה שאתם צריכים, מכיוון שאין חברות, במקום נכנסים זה יהיה מספר החייבים בבידוד ובנכנסים השני, מספר הנכנסים ששהו בבידוד במקום שאינו מקום לבידוד מטעם המדינה ללא פיקוח טכנולוגי, זה ממילא אין מה לשנות כי זה רק לגבי המלוניות, זה לא רלוונטי.

גלעד קריב: רק צריך לתקן את 'הנכנסים' הראשון ולומר מספר החייבים בחובת בידוד ששהו בבידוד בפיקוח טכנולוגי מדי שבוע.

גלי קרן: וגם את החברה המפעילה.

גלעד קריב: לא, תעזבו, החברות המפעילות אין לכם מה לדווח כי אין חברות מפעילות.

גלעד קריב: אין מה לשנות את החברות, אין חברות אז אין חברות.

גלעד קריב: אתם פשוט תצטרכו להעביר כמה אנשים היו בפיקוח טכנולוגי.

גלי קרן: אורי, אם יש לך איזה שהיא התייחסות.

גור בליי: זה ודאי צריך להחליף כי אחרת זה יוצא חסר משמעות.

גור בליי: אני חייב להגיד שהפריט הבא באמת יוצא קצת מוזר כשאין מלונית עכשיו כי זה אומר מספר הנכנסים ששהו בבידוד - - -

גלעד קריב: אז אני מציע לא לשנות את 'הנכנסים' השני.

גור בליי: '

גור בליי: הנכנסים' השני אומר שעדיין גם היום הם צריכים לדווח לנו על מי נכנס שהוא לא במלונית והוא בלי פיקוח טכנולוגי.

גלעד קריב: זה אלה שסירבו.

גלעד קריב: בסדר.

גור בליי: מקרב החו"לניקים.

גלעד קריב: אם אנחנו משנים רק את 'הנכנסים' הראשון אז אתם צריכים להעביר דיווח שיש בו גם את מספר האנשים בכלל שהם בפיקוח טכנולוגי, כל חייבי הבידוד שהסכימו לפיקוח טכנולוגי ובגלל ניסוח הסעיף אתם צריכים לומר לנו כמה מהחוזרים מחו"ל לא הסכימו לפיקוח טכנולוגי.

גלעד קריב: עוד פעם, כל הסעיף הזה צריך שינוי, לא נעשה את זה עכשיו, רק אין מה להישאר עם ההגדרות כרגע כי הן מצחיקות, אז בואו נשנה את 'הנכנסים' הראשון, שידווחו לנו לחודשיים הקרובים.

גור בליי: האמת היא שאם כבר עושים הייתי משנה גם את 'הנכנסים' השני ומוותר בכלל על המקום לבידוד שאינו בידוד – הייתי אומר, מספר האנשים החייבים בבידוד ששהו בבידוד בפיקוח טכנולוגי מדי שבוע, זה בדיוק הנתונים שקיבלנו מקודם, ולפי סוג האמצעי, ומספר - - -

גלעד קריב: לא, בוא תמחק את כל השורה הזו.

גור בליי: לא, ומספר האנשים ששהו בבידוד ללא פיקוח טכנולוגי, ואז יהיה לנו בדיוק את הנתון של - - -

גלעד קריב: אבל אלה לא נתונים שלהם.

גלי קרן: זה משרד הבריאות.

גלעד קריב: בדיוק.

גור בליי: אבל זו חובת הדיווח לא שלכם, זה חובת דיווח לא של אורי, זו חובת דיווח שממילא משרד הבריאות אחראי להעביר אותה.

גלעד קריב: אבל אתה מבקש שתהיה פה הצלבה.

גלעד קריב: כדי להגיע למספר האנשים ששהו בבידוד בלי פיקוח טכנולוגי אתה מבקש הצלבה חוזרת מהמשטרה למשרד הבריאות.

גור בליי: זה בדיוק הנתון שניתן לנו בתחילת הדיון.

גלעד קריב: נכון.

גור בליי: יש 60% ו-40%.

אורי בוצ'ומנסקי: זה גם נתון שעבר אליכם בפילוח יומי.

גלעד קריב: בסדר גמור.

גלעד קריב: חברים, זה נורא פשוט, אין מה לסבך פה.

גלעד קריב: יש לנו דיווח על מספר חבי בידוד יומי ויש כמה מתוכם בפיקוח טכנולוגי.

גלי קרן: לא, אני רק רוצה לוודא שנעמוד בזה שלא יהיה פה איזה שהוא פער שאנחנו - - -

גור בליי: זה לא רק אתם, זה גם משרד הבריאות.

גלעד קריב: חברים, בסך הכול צריך פה, על פי הסעיף הזה שנשנה אותו, כמה חייבים בבידוד בכל יום וכמה בכל יום היו בפיקוח הטכנולוגי או בטווח של שבוע.

גלי קרן: הסכימו להסכמון.

גלעד קריב: נכון.

נוגה ספרא: אין בעיה.

גלעד קריב: בואו ננסח את זה.

גלעד קריב: עכשיו לא נשנה כרגע את החברות וכו', רק נשנה את שני הסעיפים האלה.

גלעד קריב: בסדר?

גור בליי: כן, לפי סוג האמצעי, זה נשאר.

גלעד קריב: בסדר גמור.

גלעד קריב: אתה רוצה להקריא את הניסוח?

גור בליי: אנחנו עוד ננסח.

גלעד קריב: בסדר.

גלעד קריב: זה מוסכם על המשרד המציע?

גלי קרן: כן.

גלעד קריב: בסדר.

גלעד קריב: חבר הכנסת בגין, מכובדי, אנחנו ניגשים להצבעה לקריאה שנייה ושלישית.

גלעד קריב: תודה על הימצאותך איתנו ותרומתך לדיון.

גלעד קריב: הערות נוספות למישהו לפני ההצבעה?

גלעד קריב: ייעוץ משפטי?

גלעד קריב: טוב, מי בעד אישור הצעת החוק הממשלתית לקריאה שנייה ושלישית?

גור בליי: בהתאם לנוסח שהוקרא ובכפוף לתיקונים הנוסחיים שאנחנו נעשה בהתאם למה שהוועדה סיכמה.

גור בליי: אושר.

גלעד קריב: אני מבקש רביזיה שתיקבע לשעה תשע וחצי.

גלעד קריב: בין השאר זה יאפשר לכם לבדוק אם אנחנו צריכים תיקונים נוספים.

גלעד קריב: תשע וחצי רביזיה, אלא אם נודיע כמובן על משיכתה.

גלעד קריב: אני מסיים את הדיון, תודה לכל המשתתפים כאן בוועדה ובאמצעות הזום, לילה טוב לכולם.