ועדת הכספים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 145, 2021-11-09 11:00

אלכס קושניר: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את הדיון.

אלכס קושניר: יש לנו היום שני סעיפים על סדר היום – אנחנו מדברים על תקנות שהגישה לנו הרשות לניירות ערך, אבל לפני שנעבור לדון בנושא שעל סדר היום אני רוצה לומר משהו על ההתחזקות של השקל שכולנו עדים לו בתקופה האחרונה, גם מול הדולר וגם מול מטבעות אחרים מובילים בעולם.

אלכס קושניר: אני רוצה לפנות ליבואנים ולרשתות השיווק ולומר שלאור המגמה הזאת של התחזקות השקל והוזלת מחירי היבוא בעקבותיה – כי אתם קונים במטבע חוץ, אין לכם שום סיבה להעלות מחירים.

אלכס קושניר: אני מצפה ומקווה שלא תנצלו את התקופה הזאת כדי להעלות מחירים אלא להפך, תגלו אחריות, תגלו סולידאריות, ולכל הפחות תשמרו על רמת המחירים הנוכחית.

אלכס קושניר: אפשר גם, ברגע שייגמר לכם המלאי ותתחילו לקנות מלאי חדש, גם להוריד את המחירים לצרכנים.

ולדימיר בליאק: אני רוצה להצטרף לדבריך וגם לומר שבנוסף אנחנו חייבים להתייחס למצוקה של היצואנים, במיוחד היצואנים הקטנים שנפגעים באופן אנוש מכל מה שקורה בשוק המט"ח ואולי גם שווה לערוך דיון פה בוועדה בנושא הזה ולבדוק עם בנק ישראל ועם משרד האוצר איך אנחנו יכולים לסייע.

אלכס קושניר: בגדול שוק היצוא הרי הוא מקוטב בצורה משמעותית מאוד.

אלכס קושניר: אני בטוח שיצואנים בהייטק ובמוצרי תוכנה לא נפגעים מהדבר הזה.

ולדימיר בליאק: לא.

ולדימיר בליאק: אני מדבר דווקא על מפעלים קטנים.

אלכס קושניר: אבל דווקא המפעלים הקטנים יכולים לספוג איזושהי פגיעה ואנחנו נהיה עם יד על הדופק ונקיים דיון בעניין.

אלכס קושניר: אנחנו עוברים לנושא הראשון שעל סדר היום.

אלכס קושניר: הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות ושיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות הון עצמי וביטוח.

אלכס קושניר: מי מציג?

אמיר וסרמן: אני היועץ המשפטי של הרשות לניירות ערך ורציתי קודם כל להודות לוועדה על ההזדמנות להיות כאן, אחרי כמעט שלוש שנים שלא העברנו חקיקה בכלל כאן, באופן שמאוד הקשה עלינו בפיקוח ועל השוק בהתנהלות.

אמיר וסרמן: אז זו ממש הזדמנות להיות כאן סוף סוף שוב.

אמיר וסרמן: שני התיקונים שאנחנו מביאים לכם היום הם תיקונים נקודתיים אבל כפי שתראו הם משפיעים על התנהלות של שני ענפים.

אמיר וסרמן: בשני המקרים מדובר בהקלות שאנחנו רוצים לתת ברגולציה.

אמיר וסרמן: במקרה הראשון מדובר בהקלה בנושא הביטוח של מנהלי תיקים - בעיה שהייתה קיימת בעבר והתחדדה בתקופת הקורונה, שבה ראינו שקשה לחברות לעמוד בנטל של הביטוח בגלל התייקרות הפרמיות, עד כדי כך ששחקנים מסוימים אולי יצטרכו לצאת מהשוק, ואנחנו רוצים למנוע את זה.

אלכס קושניר: אגב, למה הפרמיות התייקרו?

אלכס קושניר: מה הסיבה?

אמיר וסרמן: עוד מעט ניתן את הנתונים ואתם תראו שההתייקרות הייתה מאוד משמעותית.

אמיר וסרמן: הנקודה השנייה היא לגבי ענף רואי החשבון ששם ההקלה היא לגבי גילוי שכר טרחת רואי חשבון גם מתוך תפיסה שיש איזושהי שחיקה בשכר בענף הזה, ויכול להיות שיש היום דרישת גילוי עודפת שאם נוריד אותה השכר יעלה דווקא ונורמות הביקורת על הדוחות הכספיים ישתפרו.

אמיר וסרמן: אז זה הקונטקסט ואני אעביר את השרביט לאורית שרייבר להציג את התיקונים.

אורית שרייבר: אנחנו מגיעים היום עם התיקון של תקנות הביטוח שזה איזשהו קושי שמנהלי התיקים, בעלי רישיון לפי חוק הייעוץ – כבר הציפו לפני הרבה שנים והלך והתחדד עם הזמן, והקורונה הייתה השיא של המשבר הזה.

אורית שרייבר: אנחנו יכולים לראות לאורך השנים התייקרות בעליית הפרמיות של הביטוחים שמנהלי התיקים ויועצי השקעות ומשווקי השקעות חייבים בהם.

אורית שרייבר: היום בעלי הרישיון מחויבים בביטוח בגובה ובסכום שקבוע בתקנות, לכן הם סוג של קהל שבוי.

אורית שרייבר: הם חייבים לעשות את הביטוח הזה בסכום הזה.

אורית שרייבר: יש מעט חברות ביטוח שמעניקות את הביטוח הזה.

אורית שרייבר: זה פשוט שוק שהוא לא משתלם - - -

אלכס קושניר: מה הם בדיוק מבטחים?

אורית שרייבר: מבטחים מעשה או מחדל רשלני במהלך הפעילות שלהם, ומנהלי תיקים מבטחים גם מעילה של עובד של החברה.

אורית שרייבר: זאת אומרת, במקרה שיש יום הדין – שתהיה כרית ביטחון ללקוחות, איזשהו כיסוי ביטוחי להשבת כספים בנזק שנגרם.

אורית שרייבר: במהלך השנים ראינו תהליכים שונים שקרו עם הפרמיות אבל בסך אפשר להגיד שרואים עלייה ממוצעת של 45% במחירי הפרמיות.

אלכס קושניר: זה איך שהוא מוסבר?

אלכס קושניר: הסיכון עלה?

אלכס קושניר: מה קרה?

אורית שרייבר: אנחנו לא רואים שיש יותר תביעות בתחום הזה או שרמת הסיכון בשוק הזה עלתה, אבל יש כאן גם בעיה של תחרות – אין הרבה חברות שנותנות את הביטוח וגם יש סכומים קבועים שהם מחויבים - - -

אלכס קושניר: לא כל חברות הביטוח נותנות את המוצר הזה?

אורית שרייבר: לא.

הדס באראביק: בדרך כלל זה עובר למבטחי משנה בחו"ל.

הדס באראביק: חברות הביטוח בישראל כמעט לא מבטחות את התחום הזה.

הדס באראביק: זה שוק קטן, מאפיינים ייחודיים – ובעצם רוב הביטוחים נעשים על ידי מבטחי משנה בחו"ל, מה שמעלה, מן הסתם, את ה - - -

אלכס קושניר: מה גודל השוק?

הדס באראביק: יש כ-200 חברות בעלות רישיון.

הדס באראביק: קצת פחות – יש 169 חברות.

אלכס קושניר: מה ההיקפים?

הדס באראביק: שווי הנכסים המנוהל הוא כ-300 מיליארד.

הדס באראביק: אין לנו נתונים מדויקים לגבי חברות ייעוץ ושיווק, אנחנו לא עוקבים אחרי הנתונים שלהם בשוטף, אבל החברות הגדולות שמהוות בעצם 80% מהשוק הזה – יש להן כ-300 מיליארד.

אלכס קושניר: ומה המגמות?

הדס באראביק: זה חלק מהעניין של הפער הזה שנוצר.

הדס באראביק: נוצרה עלייה בפרמיות שהיא לא תואמת את הגידול המשמעותי במספר הלקוחות שמנוהלים או שמקבלים שירות - - - מבחינת השווי, השווי המנוהל.

אלכס קושניר: אז יש גידול בשווי הנכסים?

אלכס קושניר: בכמות החברות?

הדס באראביק: לא, אין גידול, אפילו לפעמים אנחנו רואים גם הפחתה, ועדיין ההתייקרות - - -

אלכס קושניר: יש שחקנים שיוצאים מהשוק?

הדס באראביק: יש לפעמים שחקנים שיוצאים מהשוק כי בעצם – זה בעיקר החברותה קטנות, שבעצם לא עומדות בעומס הזה שלפעמים 20% מההכנסות שלהן הן צריכות לשלם על הביטוח, כי זו החובה שלהם על פי הדין אבל למעשה זה לא משקף את הסיכון בפעילות שלהם.

הדס באראביק: אנחנו רואים את זה גם בהיקף התביעות שאנחנו נחשפים אליהן – היקף מאוד נמוך, ואנחנו לא רואים שיש קורלציה בין הגידול בפעילות, או בסיכון, לצורך העניין, אל מול העליות בפרמיות כי כמו שנאמר – זה סוג של קהל שבוי בנושא הזה של הביטוח.

אמיר וסרמן: אני אגיד עוד מילה על הנושא של הביטוח, כי ראינו את אותה בעיה בשווקים אחרים, למשל – גם ביטוח דירקטורים בחברות ציבוריות.

אמיר וסרמן: מה קורה, בעצם?

אמיר וסרמן: הביטוח ניתן על ידי חברת ביטוח ישראלית, אבל היא בעצם מגובה back to back עם ביטוח מחו"ל, בדרך כלל חברות שיושבות בלונדון, זה שוק די מצומצם וכשיש עלייה בפרמיית הביטוח העולמיות מסיבות שבכלל לא קשורות לרמת הסיכון בארץ – זה בא לידי ביטוי בתעריפי הביטוח.

אמיר וסרמן: באמת בתקופת הקורונה הייתה עלייה נוספת, זו מגמה שהייתה כבר לפני כן.

אמיר וסרמן: מה שמיוחד כאן, אולי, בתקנות האלה, שהן מחייבות ביטוח בגובה מסוים.

אמיר וסרמן: כלומר, אין כל כך משחק או מקום למשא ומתן מול המבטחים.

אלכס קושניר: זה אחוז משווי נכסים?

אמיר וסרמן: כן.

אורית שרייבר: אז מה שאנחנו באים ומציעים היום זה להשאיר את חובת הביטוח אבל לאפשר שיקול דעת לחברות או ליחידים בעלי רישיון בשני מובנים: אחד, לגבי היקף הבטוחה, והדבר השני זה סוג הבטוחה.

אורית שרייבר: כלומר, שזה לא יהיה חייב להיות בהכרח ביטוח, זה יכול להיות גם פיקדון, ערבות בנקאית, פיקדון ניירות ערך למשמרת, סוגים נוספים של בטוחות שקיימות היום בתקנות רק שהיום יש תנאים מסוימים, מגבלות בהיקף שניתן להשתמש בהם, ויש חובת ביטוח בסכום מסוים, כמו שתיארנו.

אורית שרייבר: אז כמו שאמרתי, שיקול הדעת יהיה בשני מובנים: גם סוג הבטוח, ואפשר יהיה לעשות שילובים בין הסוגים, והדבר השני זה ההיקף, וההיקף יהיה צריך להיות כמובן לאחר בחינה של בעל הרישיון – אם זה יחיד – הוא לעצמו ואם זו חברה – באישור הדירקטוריון של החברה, מה היקף הביטוח הנכון וההולם.

אלכס קושניר: בעל רישיון יקבע לעצמו מה ההיקף?

אורית שרייבר: נכון.

אורית שרייבר: זה לא זר גם בעולם שלנו.

אורית שרייבר: יש לנו גם - - -

אלכס קושניר: הוא יכול לקבוע גם אפס, לצורך העניין?

אורית שרייבר: לא, אז אפס הוא לא יכול לקבוע, אלא אם כן הוא נותן בטוחות אחרות.

אורית שרייבר: הוא לא חייב שזה יהיה ביטוח, אבל הוא חייב שיהיו לו בטוחות אחרות.

אורית שרייבר: סך הבטוחות לא יכול להיות אפס.

אלכס קושניר: מה המינימום?

אורית שרייבר: אנחנו לא קבענו כאן מינימום.

אורית שרייבר: שיקול הדעת נתון בידי בעלי הרישיון.

אלכס קושניר: מה היום המינימום?

אורית שרייבר: היום אצל יועצי השקעות זה 600 אלף.

אלכס קושניר: אבל אמרנו שזה אחוז משווי הנכסים.

אורית שרייבר: במנהלי תיקים כן.

אורית שרייבר: יועצי ההשקעות ומנהלי השקעות הם לא מנהלים תיקים.

אורית שרייבר: לכן להם יש סכום שהוא סכום פיקס.

אלכס קושניר: אז מנהלי התיקים – מה האחוז?

הדס באראביק: לחברות הגדולות זה בערך 40 מיליון, ויש חלוקה לפי שווי נכסים מנוהל שאינו עולה על 300 מיליון, עד 2/3 מהביטוח יהיה - - - זאת אומרת, יש הפרדה לסכומים – עד 300, מ-300 עד 600, מ-600 ומעלה, ויש מגבלה שבאישור הדירקטוריון אפשר עד 40 מיליון, שלא ביחס לשווי הנכסים.

הדס באראביק: זאת אומרת, אם זה עולה מעל סכום מסוים עדיין אפשר להישאר על 40 מיליון אם הדירקטוריון בעצם מאשר שהבטוחה נאותה.

אלכס קושניר: ואם זה על יחיד?

הדס באראביק: אז על יחיד יש סכום קבוע.

אורית שרייבר: מנהל תיקים לא יכול לשמש כיחיד – הוא חייב לעבודה במסגרת חברה, ולכן כשהחברה מבוטחת היחיד לא חייב בביטוח.

אורית שרייבר: לגבי יועצי השקעות ומשווקי השקעות – זה כן יכול להיות גם יחיד.

אורית שרייבר: מרבית היועצים היום עובדים בבנקים.

אורית שרייבר: אין להם ביטוח שהם צריכים לבטח אלא הם בעצם נכנסים לביטוח של הבנק.

אלכס קושניר: אז ברגע שאתם מבטלים – אני לא מצליח להבין - - -

אורית שרייבר: אני ברשותך רק אשמח להשלים את הדברים – התחלתי להגיד שזה לא זר בעולם שלנו, גם בזירות סוחר, גם בתחום של חתמים, יש אפשרות לקבוע ביטוח בשיקול דעת מלא של בעלי הרישיון עצמם, הם קובעים את ההיקף בהתאם לפעילות שלהם.

אורית שרייבר: זה לא משהו שהוא זר.

אורית שרייבר: ואפשר גם להגיד שתחום המקביל – המתחרים, אולי, של מנהלי התיקים שהם סוכני הביטוח, אין להם חובת ביטוח בכלל.

אייל לב ארי: הם בעצם מדווחים לכם ואתם כן עושים ביקורת.

אורית שרייבר: בוודאי.

אורית שרייבר: כן.

אורית שרייבר: בעלי רישיון מדווחים לנו בדיווח רבעוני, וגם בדיווח שנתי – את העמידה שלהם בחובת הביטוח.

אורית שרייבר: חובת הביטוח היא תנאי מתנאי הרישיון, ולכן אם בעל רישיון לא עומד בחובת הביטוח אנחנו כמובן בודקים את זה, בודקים אם יש אפשרות להשלים את הביטוח, ואם לא זה יכול להגיע גם לעיצום כספי וגם לביטול רישיון.

אלכס קושניר: זאת אומרת שיכול להיות מצב שמנהל תיקים יהיה ללא שום בטוחה וללא שום ביטוח.

אורית שרייבר: לא.

אורית שרייבר: במצב כזה אנחנו כנראה נבחן את ביטול הרישיון שלו, כי הוא לא עומד בתנאי - - -

אלכס קושניר: אבל אם אתם בתקנות לא קובעים שום מינימום או שום תנאי, אז איך אתם יכולים אחר כך לשקול לבטל את הרישיון?

הדס באראביק: בחברה אנחנו דורשים שהדירקטוריון יאשר את נאותות הבטוחה, זאת אומרת, שהחובה היא קודם כל שהבטוחה תהיה ברמה מספקת להבטחת החבות שלו – זה קבוע בתקנה.

אלכס קושניר: אבל מה זה ברמה מספקת?

הדס באראביק: החברה צריכה לבחון את הסיכונים שלה, לקחת אקטואר לצורך העניין – לבחון את הסיכון ולהעריך אותו, ואז בהתאם להעמיד בטוחות לכיסוי ההתחייבות שלה.

הדס באראביק: בחברות אנחנו גם דרשנו שהדירקטוריון יאשר את הנאותות של הבטוחה, וגם יבחן אותה מעת לעת וגם בעת הצורך – אם למשל יש גידול משמעותי בנכסים או בלקוחות ונדרש לעדכן את הבטוחות בהתאם, או יש גידול בסיכון או משהו קורה – קורונה או משהו בסגנון.

הדס באראביק: אז גם צריך לבחון את זה מעת לעת וגם אחת לשנה הדירקטוריון – יש פה בעצם אחריות שמה שנקבע הוא באמת נאות.

אורית שרייבר: אפשר להגיד שיש לנו כאן

אורית שרייבר: שני מנגנונים מאזנים כדי להבטיח שבעלי הרישיון יקבעו ביטוח שהוא ביטוח נאות – אחד זה באמת אחריות הדירקטורים שצריכים לעשות את תפקידם, הם חשופים כאן, גם.

אורית שרייבר: הדבר השני זה התיקון המשלים שאנחנו מבקשים לעשות בתקנות הביטוח וזה גילוי על היקף הבטוחה ועל סוג הבטוחה.

אלכס קושניר: אוקיי.

אלכס קושניר: זה בסעיף 8א, נכון?

רונן סולומון: בוקר טוב.

רונן סולומון: אני מאיגוד לשכות המסחר.

רונן סולומון: את הנושא הזה של הביטוח אני כבר מלווה 15 שנה, לדעתי, כשאנחנו באים שוב ושוב וצועקים שהביטוח הוא למעשה טעות מיסודו, עיוות שגרם לכך שיש לקוחות שבויים שנאלצים לשלם כל מחיר כדי לפעול.

רונן סולומון: היה ואין לו ביטוח – הרשות לוקחת לו את הרישיון, הוא לא יכול לעבוד.

רונן סולומון: כלומר, הוא חייב לקנות בכל מחיר.

רונן סולומון: לגבי שוק הביטוח – אין מבטחים בישראל.

רונן סולומון: המבטחים בישראל הם למעשה רק ה front, זה שיושב קדימה – שלוש מבטחים שיושבים קדימה, AIG שהיא ישראלית או לא ישראלית – לא יודע איך לקרוא לה.

רונן סולומון: רוב הביטוח מתנהל בלונדון, שכאשר אנחנו מדברים עם החבר'ה האלה בלונדון שחלקם אפילו יהודים ומדברים בעברית, הם אומרים לנו – יש פה עיוות.

רונן סולומון: כל מחיר שננקוב לכם אתם תשלמו.

רונן סולומון: המחירים עלו לאורך כל השנים בכל שנה – ב-10%, 20% פלוס מינוס, כאשר בשנת הקורונה הייתה עלייה חדה של פי ארבע ופי חמש ואפילו פי 10.

רונן סולומון: יושב לידי מנהל תיקים ששילם 22 אף שקל ונאלץ בשנה שעברה לשלם 80 אלף שקל – פי ארבע כמעט.

רונן סולומון: סכומים מטורפים, והם ממשיכים לעלות.

רונן סולומון: שוק הביטוח הוא עולמי והוא נובע לא רק ממה שקורה בתחום ההשקעות בעולם אלא גם מאסונות טבע וכל מיני דברים הזויים שבכלל לא קשורים.

רונן סולומון: העמדה שלנו בגדול היא שצריך לבטל לגמרי את תקנות הביטוח, לגמרי, ושכל אחד יבטח כמה שהוא רוצה אם הוא רוצה.

רונן סולומון: אין היום חובת ביטוח לעורכי דין, אין היום חובת ביטוח לרופאים – רופא, אפילו כשהוא עושה ניתוח לב פתוח – לא נדרש לו שום ביטוח.

רונן סולומון: הנושא הזה וולונטרי.

רונן סולומון: אין חובת ביטוח לרואי חשבון, וכדומה.

רונן סולומון: אבל כמובן אנחנו מסכימים על מרבית הנוסח שהציע הרשות.

רונן סולומון: כבר כמעט שנה שלמה אנחנו לוחצים עליהם בנושא כי הייתה פה השתוללות של מחירים, כמו שאמרתי – פי ארבע ופי חמש.

רונן סולומון: יש גופים שאפילו נאלצו לשלם בלית ברירה פי עשר.

רונן סולומון: אם לא היו משלמים את הסכום הזה הם היו נאלצים להיסגר.

רונן סולומון: יש את הסוגיה של 8א, אם אדוני רוצה שניכנס לזה עכשיו או בהמשך – הנושא של הפומביות.

אלכס קושניר: כן, בוא נדבר על זה עכשיו.

רונן סולומון: אני אציין בגדול שאין לנו אין בעיה אם יש היקף נמוך של ביטוח, או היקף כיסוי כזה או אחר, שאותו מנהל תיק השקעות יודיע ללקוחותיו: דעו לכם שאני החלטתי שהיקף הביטוח שלי יהיה כזה וכזה, אם תרצו להישאר אתי – מה טוב, אם לא תרצו – גם בסדר.

רונן סולומון: מה שעושה הרשות בנושא 8א זו סוגיה שעלתה כאן על השולחן של ועדת הכספים בשנת 2012-2011.

רונן סולומון: חברי הכנסת ישבו, בחנו את הנושא והחליטו לא לאשר את זה.

רונן סולומון: מה הסוגיה?

רונן סולומון: הדרישה לפומביות בדבר היקף הלקוחות, היקף הנכסים – תגרום לכך שמנהלי תיקי השקעות קטנים ובינוניים ייעלמו מהמשחק.

רונן סולומון: יש היום בערך 124 חברות לניהול תיקי השקעות, מתוכם בערך 20 גדולים.

רונן סולומון: גדול זה אחד שיש לו מעל 5 מיליארד או אלף לקוחות – אלה ההגדרות של החקיקה, והשאר מנהלי ההשקעות – בינוניים.

רונן סולומון: אם נציב על אותה סקאלה את הפומביות ובתי השקעות גדולים – אין מה לעשות, כולם עובדים ככה וכולם אוהבים לקנות בגדול, כי מה לעשות?

רונן סולומון: אף אחד לא אוהב לקנות במכולת קטנה, כולם אוהבים רשת סופרמרקטים גדולה.

רונן סולומון: אותו בית השקעות קטן לא יצליח לשרוד, כי כולם פשוט ינדדו לגדול.

רונן סולומון: חברי הכנסת הבינו את הנושא הזה לפני תשע שנים ופסלו את הסעיף, ופרק שלם נמחק.

רונן סולומון: עכשיו בדקה התשעים מכניסים את הסעיף של הפומביות – ששוב, אני חושב שצריך להוציא אותו החוצה, כי יש פה למעשה יד אחת נותנת, שזו הקלה שאכן ביקשנו אותה, ואנחנו משוועים לה.

רונן סולומון: מצד שני הוסיפו סעיף של פומביות שהוא לא אמור להיות כאן.

רונן סולומון: רוצים להוסיף פומביות?

רונן סולומון: תעשו את זה דיון נפרד.

אורית שרייבר: אשמח להתייחס.

אורית שרייבר: קודם כל, עובדתית – אנחנו לא מדברים על תיקון שהוא בדקה התשעים.

אורית שרייבר: כמו שרונן סולומון בעצמו אמר – מדובר בתיקון שהוא כבר הרבה שנים על השולחן, התיקון הספציפי הזה כבר פורסם באתר הרשות להערות הציבור, גם פורסם כמובן באתר החקיקה הממשלתי, אנחנו בשיח שוטף כל הזמן, אז כך שבדקה התשעים זה לא, ואפשר היה לדון על זה קודם.

אורית שרייבר: דבר שני, אני רוצה להבחין את זה מההצעה ב-2012.

אורית שרייבר: ב-2012 הייתה הצעה אחרת.

אורית שרייבר: אנחנו כאן מביאים את זה כחלק, כמכלול מההצעה הזאת להקלה בביטוח.

אורית שרייבר: מצד אחד אנחנו רוצים להקל ולאפשר למנהלי התיקים ולבעלי רישיון לשרוד ולא לשלם ביטוחים בצורה גבוהה ולא פרופורציונאלית, ומצד שני אנחנו צריכים לאזן את הדבר הזה, אנחנו נותנים להם שיקול דעת לבחור גם את סוג הבטוחה וגם את היקף הבטוחה.

אורית שרייבר: חשוב לנו כן לשקף לציבור וללקוחות שהם יוכלו לכל היותר לראות שהם נמצאים על קרקע בטוחה, כשהם יכולים לראות שמי שהם הולכים לצרוך ממנו שירות מבטח את הפעילות שלו פחות או יותר כמו מי שנמצא אתו באותה מדרגה של פעילות.

אורית שרייבר: אין כאן כוונה לא שיפרסמו במפורש את מספר הלקוחות שלהם או את שווי הנכסים המנוהל כמספר שאפשר יהיה - - -

אלכס קושניר: אז מה אתם מבקשים שיפרסמו?

אורית שרייבר: אנחנו רוצים בעצם לייצר איזשהו סוג של מדרג שכל בעל רישיון שמדווח – ידווח את היקף הבטוחה ואת סוג הבטוחה.

אורית שרייבר: לגבי גודל הפעילות שלו – יהיה איזה שהוא מדרג שהוא ישתבץ בתוכו והלקוח יוכל לראות בצורה השוואתית האם פחות או יותר מי שנותן שירות בסדר גודל כזה מבטח את הפעילות שלו באותו סדר גודל.

אורית שרייבר: זאת המטרה של הדיון.

קריאה: זאת בדיוק הפומביות.

ולדימיר בליאק: לגבי 8א הייתי מציע אולי משהו אחר.

ולדימיר בליאק: אני, קודם כל, בעד השקיפות ובעד הדיווח, אבל ראשית אני חושב שהנוסח שיש פה הוא לא ברור, הוא פחות מוצלח.

ולדימיר בליאק: הייתי משאיר את הדיווח אבל נותן לרשות אפשרות לקבוע את היקף הדיווח.

ולדימיר בליאק: מה דעתכם?

אמיר וסרמן: זה פחות או יותר היה הרעיון.

אמיר וסרמן: בגלל זה השתמשנו בניסוח של מאפיינים – כלומר, לא דיברנו על מספר הלקוחות.

אלכס קושניר: אני רק מחזיר את הדיון אחורה.

אלכס קושניר: אם אתם קובעים איזשהו מינימום של בטוחה כתנאי לקבלת רישיון, אז בעצם אפשר לפטור את הגופים מהדיווח כי ברגע שיש רישיון זה אומר שהם עומדים במינימום הנדרש כדי לפעול בשוק הזה.

אלכס קושניר: אם אתם לא קובעים מינימום אז אנחנו כן צריכים דיווח.

אלכס קושניר: אז השאלה אם אפשר לקבוע איזשהו מינימום ואז לא נצטרך את הדיווח, כי אז כל לקוח שנכנס מבין שלגוף הזה רישיון אז הוא יודע שיש רגולטור שמפקח על זה.

אמיר וסרמן: זה בעצם המצב היום.

אמיר וסרמן: היום יש מינימום, והמינימום במובן מסוים יצר את הבעיה.

אלכס קושניר: אבל היום את המינימום הזה אפשר להשיג אך ורק על ידי ביטוח.

אלכס קושניר: פה אתה מציע אופציות נוספות.

אמיר וסרמן: אנחנו שקלנו גם את זה.

אמיר וסרמן: זו הקלה פחות משמעותית להגיד שאתה לא חייב להביא ביטוח אלא יכול להביא גם בטוחה אחרת, למשל – הון עצמי, שיכול להיות תחליף לביטוח.

אלכס קושניר: הון עצמי, ערבות – יש מלא אופציות.

אמיר וסרמן: נכון, אבל אני חושב שמבחינת מנהלי התיקים, ועוד מעט נשמע מה דעתם – זו תהיה הקלה פחות משמעותית.

אמיר וסרמן: מה שאנחנו ראינו, גם כשהשווינו לסוגי רישיונות אחרים או בעלי מקצועות אחרים, ראינו שמה שיש לנו בחקיקה הוא חריג.

אמיר וסרמן: כלומר, בדרך כלל ניתן שיקול הדעת לבעל המקצוע לקבוע את הביטוח.

אמיר וסרמן: אגב, התייעצנו גם עם רשות שוק ההון שמפקחת על עולם הביטוחים, וזו הייתה גם ההמלצה שלהם, בזמנו.

אמיר וסרמן: דיברנו עם רשות שוק ההון שמכירה את עולם הביטוחים מכל מיני היבטים, ובאמת מה שיש לנו כרגע בחוק הוא חריג בגלל שהוא דורש - - -

אלכס קושניר: אבל פה אתה אומר שזה לא רק ביטוח, זה גם בטוחות אחרות.

אמיר וסרמן: זו בדיוק הדילמה.

אמיר וסרמן: כשוויתרנו על דרישת הביטוח הקשיחה, אותו מינימום – פחדנו ממה שאמרת בתחילת הדברים, שירוקנו את הדרישה הזאת מתוכן, והביטוח יהיה מינימלי – לא אפס, אבל משהו שמאוד קרוב או שלא משקף את הסיכון האמיתי, והכלי הרך ביותר שמצאנו כדי לאזן את זה – זאת דרישת גילוי.

אמיר וסרמן: חשבנו, באמת, על דרישת גילוי שהיא גמישה, כלומר, היא לא תהיה דווקנית ותחייב מנהל תיקים להתפשט ולמסור את מספר הלקוחות המדויק ואת השווי המדויק של הבטוחה אבל תיתן איזשהו מנעד של קטגוריה איפה הוא נמצא.

אמיר וסרמן: לא הצלחנו למצוא כלי אחר שיאזן את הבעיה.

אמיר וסרמן: הדילמה פה ברורה, אני חושב.

נמרוד ספיר: בוקר טוב.

נמרוד ספיר: תודה, אדוני היושב=ראש.

נמרוד ספיר: אני אגיד כמה מילים.

נמרוד ספיר: קודם כל, אנחנו רואים את המהלך של הרשות כמהלך חשוב.

נמרוד ספיר: העולם הזה של ניהול התיקים סובל היום מכמה פגמים אינהרנטיים שהם רחבים יותר מהסיפור של הביטוח, כמו ארביטראג' מיסויי.

נמרוד ספיר: זה היה מוצר שהיה בצמיחה בשוק ההון והיום יש לו חוסר בהטבות מיסוי, לעומת הטבות שמקבלים מוצרים מקבילים.

נמרוד ספיר: ומה שראינו בשנים האחרונות זה באמת שמצד אחד נפגעה התחרותיות של המוצר, ומצד שני – עלויות הביטוח של המוצר הזה עלו מאוד.

נמרוד ספיר: לכן אנחנו חושבים שהמהלך של הרשות הוא מאוד נכון ומפרגנים לה על זה שהיא ניסתה לפתור את הטעויות שלה בנושא הזה.

נמרוד ספיר: בכלל, כמו שהציגה הרשות – ההתייקרות של הביטוחים בכל המגזר הפיננסי ולא רק בניהול תיקים היא בעיה משמעותית שגם אני הייתי שמח אם הוועדה הייתה מדברת על זה בהמשך, כי בסוף זה מגיע לדמי הניהול של כולנו בכל המוצרים, לא רק בניהול תיקים – גם בעולמות הגמל, פנסיה, השתלמות – בכל מקום ההתייקרות הזאת היא משמעותית.

נמרוד ספיר: חלק מהסיבות לה הן סיבות עולמיות אבל יש בהחלט סיבות שקשורות במבנה של השוק בישראל וכללים שיכול להיות שצריך לתקן.

נמרוד ספיר: בעניין הספציפי של הנושא של סעיף 8א נגיד ככה – אמנם המהלך של הרשות הוא מהלך נכון בעינינו אבל אנחנו כן היינו שמחים עם כל הנושא של הפומביות או של מתכונת הדיווחים יוסדר מול הרשות.

נמרוד ספיר: אני גם אסביר למה: אם היום בעולם הזה המידע שניתן ללקוח – נניח, הלקוח לא יכו להשוות בין תשואות של מתחרים.

נמרוד ספיר: לכן, אם כל התחרות תתמקד בזה שהלקוח ישווה בין מי משלם יותר ביטוח, לדעתי זו תוצאה שהיא לא חכמה ואני לא חושב שלשם צריך לכוון.

נמרוד ספיר: צריך לכוון שההבדלים התחרותיים בין החברות יהיו על דברים אחרים ולא על עניין הביטוח.

נמרוד ספיר: מה שיקרה, אם זה מה שיהיה – אז אמנם באו לברך אבל יצאו מקללים, כי מה שיקרה זה שתהיה תחרות לצמרת של מי משלם יותר ביטוח, ואז – במקום לפתור את הבעיה רק העמקנו אותה.

נמרוד ספיר: לכן את הנושא הזה צריך להסדיר.

נמרוד ספיר: כמו כן יש לנו כמה הערות מקצועיות משפטיות על הנוסח של התקנות והייתי שמח אם עודד אופק יוכל להתייחס מטעמנו עכשיו או בהמשך.

אלכס קושניר: להערות טכניות אנחנו נתייחס תוך כדי הקראת הסעיפים.

רונן סולומון: אדוני, צריך גם להבין את היקף התביעות שיש כאן בשוק הזה.

רונן סולומון: יש דוח של הרשות שסקר את כל התביעות.

רונן סולומון: יש בסך הכול שתי תביעות ביטוח בהיקף של סביבות 8 מיליון.

רונן סולומון: אנחנו מדברים על שוק של 300 מיליארד שקל, כמעט 200 שחקנים, ובסך הכול שתי תביעות הגיעו לתשלום.

רונן סולומון: כלומר, זה בטל בשישים.

רונן סולומון: אז שוב אני אומר:

רונן סולומון: העמדה שלנו הרשמית היא לבטל בכלל את התקנות.

רונן סולומון: ברור לי שהרשות לא תסכים ולכן נצטרך איך שהוא לאמץ את המתווה שכרגע מוצע, חוץ מסעיף 8א, שברור שהוא יוזיל את העלויות.

רונן סולומון: כמו שאמר קודם נמרוד ספיר, מנכ"ל איגוד בתי השקעות – העלויות בסוף מתגלגלות לצרכן הסופי.

רונן סולומון: כלומר, כשאדם שילם 22 אלף ויש לו עכשיו ביטוח של 80 אלף – פי ארבע – הוא מגלגל את זה על הלקוח, הוא לא יספוג.

אלכס קושניר: אז אגיד לך מה הדילמה.

אלכס קושניר: בסופו של דבר מדובר בכספי ציבור שאתם מנהלים.

אלכס קושניר: אנחנו, כמחוקק צריכים לוודא שלכספים האלה יש איזשהו כיסוי ביטוחי או איזושהי בטוחה.

אלכס קושניר: אם לא כתוב פה בתקנות שום מינימום שמוגדר לך זה אומר שתיאורטית אתה יכול להיות על אפס, ועד שהרשות תגיע אליך כדי לבקר אותך ייקח לה זמן ואתה כבר תהיה שנתיים-שלוש בפעילות.

אלכס קושניר: גם אם אתה לא על אפס אבל אתה על 5% במקום על 30% - גם זה אני לא יודע אם זה מספק.

אלכס קושניר: אז החלופה לזה היא לפרסם את רמת הבטוחה שלך כדי שהלקוח יוכל לראות.

אלכס קושניר: לכן אנחנו חייבם לבחור או זה או זה.

אורית שרייבר: אני אשמח להתייחס שוב לסכומי המינימום.

אורית שרייבר: אנחנו לא חושבים שנכון לקבוע סכום מינימום בתקנות מעבר למה שאמיר וסרמן כבר תיאר, כי החשש שלנו הוא שהחברות יגידו שסכומי המינימום הם כנראה הסכומים הסבירים, הם ילכו לסכומי המינימום.

אורית שרייבר: אם אנחנו רוצים ליצור איזשהו סכום שהוא סכום אחיד לכל סוגי החברות לפי הגדלים השונים שלהן - - -

אלכס קושניר: אבל איך את קובעת סכום אחיד?

אורית שרייבר: המינימום יכול להיות סכום מינימום מאוד נמוך שלא משקף בהכרח את הסיכונים שנלווים לפעילות של כל אחת ואחת מהחברות.

אורית שרייבר: זה גם לא ייתן את ההגנה שאנחנו מבקשים לתת ללקוחות.

אלכס קושניר: אבל כרגע אתם לא דורשים שום הגנה.

אורית שרייבר: אנחנו מבקשים שדירקטוריון החברה יפעיל את שיקול דעתו ויקבע היקף ביטוח שהוא סביר.

אורית שרייבר: אם יהיה סכום מינימום הוא יגיד – קבעתי את המינימום.

אורית שרייבר: אנחנו מכירים את זה מהניסיון שלנו.

נירה שפק: יש לי בעיה עם מה שנאמר כאן.

נירה שפק: קודם כל – אני בעד שקיפות.

נירה שפק: מה לעשות, אנחנו בחברה שבה אני רוצה לדעת איפה אני משקיעה ואני בודקת מה הבטוחות שלי, אני רוצה לדעת איפה נכון לי – כדי שלא יקרה מחר משהו, אנחנו לא יודעים מה יקרה.

נירה שפק: אז זה דבר ראשון.

נירה שפק: אז אני קודם בעד שקיפות.

נירה שפק: דבר שני זה הגובה.

נירה שפק: אני גם קראתי את זה ולא ברור לי כל כך.

נירה שפק: וגם – הסתכלתי על חוסר ההגדרה בדיוק כמוך.

נירה שפק: ואם יחליטו אפס?

נירה שפק: אין הגדרה של אפס.

נירה שפק: אולי הדירקטוריון יחליט אפס?

נירה שפק: לכן אני באתי עם רעיון שהוא לא כתוב כאן בקריטריונים, שלמול גודל, למול - - - למצוא איזושהי נוסחה שאמורים לעמוד בה, או רמזור מסוים – שיהיה צבע מסוים כמו שיש בהרבה דברים אחרים, בהרבה תחומים שלא קשורים לתחום הביטוח שאנחנו כרגע מדברים עליו.

נירה שפק: שאני, כאזרח פשוט אוכל להסתכל ולדעת שהיה מישהו שמבין, שעשה עבורי את העבודה ואמר לי.

נירה שפק: הנה, אני בכוונה לוקחת ממקום אחר: פעם עשינו חסכונות בכל מיני מקומות ולא ידענו מה דמי הניהול.

נירה שפק: ואז יצאה תקנה שחייבה לפרסם בדוח שמציגים לי, רבעוני חציוני ושנתי, שרשום מה דמי הניהול, ומתחת לזה יש חץ שאומר: הנהוג בתחום הזה זה לקחת כך וכך.

נירה שפק: ואז, בלי לדעת אני מסתכלת ואומרת: למה אני משלמת יותר, או למה אני משלמת פחות.

נירה שפק: זה מה שאני רוצה גם פה.

נירה שפק: אני תפסתי את ההיגיון.

נירה שפק: הרמזור הזה מבחינתי משקף, והשאירו את זה פלואידי.

נירה שפק: בעצם רצו לעשות תקנה שבאה לשמור עלינו, כדי לראות שמי שמנהל את הכספים שלנו לא יקרה שמחר אין כלום.

נירה שפק: כשזה אזרח בבית שלא עושה ביטוח תכולה – סיפור אמיתי – נשרף הבית ואז אין לי, אז זאת בעיה.

נירה שפק: אבל כשמישהו עושה את זה לציבור אנחנו בבעיה אחרת.

נירה שפק: לכן זה חשוב.

נירה שפק: השקיפות חשובה, התקנה חשובה.

נירה שפק: לא הצלחתי להבין את הערך המוסף של התכלס', של מה שכתוב.

אלכס קושניר: אני כן מבין את מה שרונן סולומון טוען.

אלכס קושניר: הוא טוען שברגע שמפרסמים את מה שהרשות מבקשת את הורגת את הקטנים.

נירה שפק: אז זה בדיוק מה שאמרתי.

נירה שפק: אם אתה עושה נוסחה של היקף וגודל, ביחס, אז זה נותן.

נירה שפק: לכן אמרתי – לא ראיתי דבר כזה.

אלכס קושניר: אבל הרשות אומרת שהיא לא רוצה לעשות את זה כי המינימום יהפוך להיות המקסימום.

נירה שפק: אבל אי הגדרה הופכת להיות המינימום.

אלכס קושניר: לא.

אלכס קושניר: אי הגדרה לא הופכת להיות המינימום כי אז יש את הדירקטוריון שקובע.

אלכס קושניר: גם לדירקטוריון יש בסוף אחריות פלילית.

נירה שפק: אתמול היה לנו דיון על האחריות של הדירקטוריון של הקק"ל ומה קרה שם.

אלכס קושניר: אבל זה קצת אירוע אחר.

אלכס קושניר: אני רוצה לשאול שאלה: האם כשהלקוח פונה לגוף, האם הגוף מחויב לתת לו את הנתונים על הבטוחות?

קריאה: כן.

קריאה: כן.

קריאה: כן.

קריאה: בפירוש.

אורית שרייבר: בנוסף, מעבר למפגש הראשוני, או להסכם, לפרטים החשובים בהסכם - יש גם את הדוח הרבעוני שניתן ללקוח, ובדוח הרבעוני גם היום כבר כלולים נתונים לגבי הביטוח, שם המבטח, היקף הביטוח וכו'.

נירה שפק: אז זה בדוח הרבעוני שמופץ.

נירה שפק: אבל צריך לראות שזה בצורה נורא ברורה.

נירה שפק: הנה, נתתי את הדוגמה קודם – לפני שהיה את הריבוע עם הסימון, ה' יעזור עם כל הדפים האלה, להסתכל למעלה ולמטה – מה מבינים.

נירה שפק: צריך לעשות את זה בצורה שכל אזרח יבין.

אלכס קושניר: מה הגודל הממוצע של תיק לקוח?

רונן סולומון: תלוי כל אחד כמה שהוא מנהל.

רונן סולומון: המינימום הוא פלוס מינוס חצי מיליון ללקוח.

רונן סולומון: יש גם תיקים של עשרות מיליונים אם לא מאות מיליונים.

אלכס קושניר: אנחנו לא מדברים על משקיע שהוא לא משקיע כשיר או מתוחכם אנחנו מדברים על משקיעים כשירים, שמשקיעים מעל חצי מיליון שקל בתיק.

אלכס קושניר: ולכן אנחנו צריכים גם להתייחס אליהם כאל כאלה, וממשקיעים כאלה את כן מצפה לבדוק איפה הם שמים את הכסף.

אלכס קושניר: ולכן אם הפתרון שקיים לכם זה פרסום או - - -

רונן סולומון: כשהלקוח רוצה.

רונן סולומון: הלקוח מקבל את כל המידע.

אלכס קושניר: אז אני לא מבין מבחינת

אלכס קושניר: כם אז מה הצורך ב-8א?

נירה שפק: יש צורך אם מגדירים את המינימום או לא את המינימום, או את החובה או את ההפך, אם אני מבינה נכון.

נירה שפק: אבל אם הלקוח מקבל זה פותר חלק מה - - - רק צריך לראות שזה נעשה בצורה נגישה.

אלכס קושניר: אני רוצה להבין מה הצורך שלכם ב-8א?

אורית שרייבר: כמו שאמרתי קודם – המטרה של הגילוי זה לאזן את ההקלה שאנחנו נותנים בביטוח בהרחבת שיקול הדעת - - -

אלכס קושניר: אבל הכלים שקיימים היום לא מספיקים לדעתך?

אורית שרייבר: מה שהיום ניתן זה שם המבטח, שווי הביטוח – נחליף את זה נניח לבטוחה, וזה יהיה גם הבטוחות האחרות וההיקף שלהן.

אורית שרייבר: ללקוח אין אפשרות לדעת מה זה אומר, האם המשמעות היא שהכיסוי הביטוחי הוא טוב, הולם, מתאים להיקף הפעילות של החברה.

אורית שרייבר: מה שאנחנו רצינו לחבר, ואני מתחברת כאן לדבריך – זה לייצר ללקוח אפשרות לראות גם חזותית את ההשוואה בין נותן השירותים שהוא רוצה להתקשר אתו או שהוא כבר לקוח שלו, לבין גופים אחרים שנותנים שירותים בהיקף פעילות דומה.

אורית שרייבר: ההשוואה הזאת תיתן אולי כלי בידי הלקוח לראות שהוא נמצא - - -

אלכס קושניר: למה התשואות לא מפורסמות?

אורית שרייבר: זה נפל ב-2012.

רונן סולומון: זה אישי, זה תיק אישי.

רונן סולומון: כלומר, זה tailor-made, זה תפור לאותו אדם.

אלכס קושניר: אבל אתה כגוף יכול לפרסם את התשואה הממוצעת אצלך.

רונן סולומון: לא באופן פומבי.

רונן סולומון: אסור לנו.

אלכס קושניר: למה?

רונן סולומון: הנחיה של הרשות.

אורית שרייבר: תשואה ללקוח מדווחת בדוח רבעוני ללקוח, כל לקוח יידע את המידע המלא על התיק שלו, על הנכסים שמוחזקים בתיק שלו, על העמלות שנגבות בתיק שלו.

אלכס קושניר: אז למה פה אתם רוצים לצאת לפומבי?

אורית שרייבר: כאן לא מדובר לגבי לקוח יחיד, זה לא מידע שהוא ספציפי ללקוח מסוים.

אורית שרייבר: הביטוח הוא כללי, של החברה.

אורית שרייבר: ולקוח, אין לו מומחיות ויכולת להתמודד עם הנתון הזה, זה לא אומר לו כלום.

אורית שרייבר: זה כמו מספר באוויר.

אלכס קושניר: כן, אבל מה את רוצה שיפרסמו ב-8א?

אורית שרייבר: מה שאנחנו היינו רוצים שיפרסמו את שם הבטוחה ואת היקף הבטוחות ומה שהוא לא ספציפי אלא בקטגוריה – זה את היקף הפעילות או מאפיינים אחרים שמשליכים על שיקול הדעת, על איך שהם הפעילו את שיקול הדעת וקבעו את סוג הבטוחות ואת היקף הבטוחות.

אלכס קושניר: לא אמרת כלום.

אלכס קושניר: תני דוגמה.

אורית שרייבר: בסוף, חזותית, אנחנו מצפים שתהיה סוג של טבלה עם מדרג של החברות לפי הגודל שלהן – נניח קטנות, בינוניות, גדולות – בתוכה יהיה את שם החברה עם היקף הביטוח או הבטוחות האחרות שהיא החליטה לעשות, ואת הסכום.

קריאות: - - -

אלכס קושניר: אם את עושה את הדבר הזה – כל הקטנים מתים.

אלכס קושניר: למה הקטנים מתים?

אלכס קושניר: כי אין לך כלי אחר להראות שיש לו יתרון יחסי תחרותי, כי את לא מפרסמת תשואה.

אלכס קושניר: אם היה כתוב שהוא קטן אבל הוא מביא תשואות - - -

נירה שפק: אבל זה מה שהיא אמרה –היא מחלקת את זה לקבוצות.

אלכס קושניר: אבל לא, הם לא יודעים לתת תשואה.

אלכס קושניר: ברגע שאת לא מפרסמת תשואה, אני כמשקיע אומר: אה, זה קטן?

אלכס קושניר: לא מעניין, זה קטן?

אלכס קושניר: לא מעניין, אני אלך לגדול.

אמיר וסרמן: אני אסביר רגע את עניין התשואה ואז תוכלו להבין את ההבדל.

אמיר וסרמן: נניח שיש למנהל תיקים מאה לקוחות.

אמיר וסרמן: לקוח אחד ביקש ממנו שהתיק ינוהל באופן מאוד סולידי, והתשואה תהיה בהתאם – הוא יקבל אחוז או שניים על התיק שלו, ולקוח אחר ביקש שהניהול יהיה מאוד אגרסיבי, במניות טכנולוגיה, והתשואה הייתה 20%.

אמיר וסרמן: זה אומר שאתה לא יכול להשוות בין הלקוחות השונים.

אמיר וסרמן: יכול להיות מנהל אחד שיהיו לו לקוחות שלכל אחד תהיה תשואה אחרת.

אמיר וסרמן: אין איזשהו נתון אחד.

אמיר וסרמן: בביטוח מנהל התיקים עושה ביטוח אחד לפעילות שלו בגין מעשה של מחדל או רשלנות שעליו אפשר לתבוע.

אמיר וסרמן: זה ביטוח אחד של מנהל תיקים לכל הלקוחות.

אמיר וסרמן: לכן יש נתון שאפשר לתת לרשות.

אלכס קושניר: מתי הרשות יכולה לפסול את הרישיון?

אמיר וסרמן: אם לא עומדים בין היתר בדרישות הביטוח, אבל במתכונת החדשה כמו שהעלית בתחילת הדברים, רק במצב קיצון כשזה יהיה ממש אפס או משהו שהוא בשיקול דעת מאוד לא סביר – נוכל להתערב.

אלכס קושניר: אבל מתי אתם מבקרים את זה?

נירה שפק: מי עושה את הבקרה על הדירקטוריונים, בהחלטה?

אמיר וסרמן: אנחנו בודקים את זה על בסיס קבוע.

אלכס קושניר: מה זה "על בסיס קבוע"?

אורית שרייבר: אנחנו מקבלים דיווחים על הביטוח כל רבעון, וגם בדוח השנתי.

אלכס קושניר: ואתם רואים את היקף הנכסים.

אורית שרייבר: נכון.

אורית שרייבר: זה גם נתון שמדווח.

אלכס קושניר: זאת אומרת, אם אתם רואים משהו חריג אתם תדעו לפעול פעם ברבעון?

אמיר וסרמן: היום זה פשוט מאוד כי הדרישה היא מאוד ברורה.

אמיר וסרמן: אנחנו רואים שהביטוח לא הולם את שווי הנכסים או כשמדובר ביחיד - - -

אלכס קושניר: אבל במצב החדש?

אמיר וסרמן: במצב החדש אנחנו לא נוכל להתערב.

אמיר וסרמן: ברוב המקרים לא נוכל להתערב ולכן רצינו שיהיה את הגילוי.

אלכס קושניר: אתם נותנים יתרון כל כך מובהק לגודל, שאתם הורגים את השוק, הורגים את הקטנים.

אמיר וסרמן: אני לא בטוח.

אמיר וסרמן: אני חושב שהציפייה גם של לקוח שהביטוח יהיה בהתאם לשווי הנכסים.

אלכס קושניר: אז אני לא מבין למה שלא תשאירו – היום, בכמה אחוזים התיק צריך להיות מבוטח?

אמיר וסרמן: השיעור תלוי בגודל הנכסים.

אלכס קושניר: אז אם לא תשנו את זה ופשוט תתנו אופציה לבטח את זה באמצעים שונים, מה הבעיה?

אמיר וסרמן: זאת אפשרות, גם שקלנו אותה.

אמיר וסרמן: זה בעצם ללכת על חלק מהתיקון כאן, ורק לאפשר את החלופות – את חלופות הביטוח, ולא את שיקול הדעת המלא לגבי הגובה שלו.

אלכס קושניר: למה זה לא טוב?

משה יונס: אני מנהל תיקים מירושלים.

משה יונס: אני זה שב-2020 שילמתי 20 אלף שקל, שזה היה הרבה, וב-2021 משלם 80 אלף שקל, שזה כמעט הורג אותי.

משה יונס: אני מחדש בסוף השנה, ב-1 בינואר, ולפי השמועות זה גם יכול להיות כפול עוד פעם, ואז העסק סגור.

משה יונס: אז אני מברך את הרשות על ההקלה הזאת כי בלי זה לא יהיו חברות קטנות ובינוניות שנותנות לדעתי שירות אולי יותר טוב מהגדולים.

משה יונס: לגבי הפרסום- אין סוג של עסק שחייב לפרסם בפומבי את מספר הלקוחות, את העסקים שלו.

משה יונס: גם אין שום עסק בארץ שחייב ביטוח – לא רופאים, לא עורכי דין, לא מהנדסים – אף אחד לא חייב ביטוח.

משה יונס: אבל אין עסק שחייב לפרסם בפומבי את העסקים שלו.

משה יונס: חברות ציבוריות – כמובן כן, אבל עסקים פרטיים לא חייבים לפרסם.

משה יונס: מכולת לא חייבת לפרסם את המחזור שלה.

משה יונס: עורך דין לא מפרסם מספר לקוחות.

משה יונס: רופא לא מפרסם כמה מתו וכמה הבריאות.

משה יונס: אז פה דורשים מאתנו רמה הרבה יותר גבוהה.

אלכס קושניר: מתוקף העובדה שאתם בעצם מנהלים את הכסף של הציבור.

משה יונס: אבל הכסף לא אצלנו, הוא בבנק, בחשבון.

אורית שרייבר: מנהל יחידת הפיקוח על בעלי רישיון מרשות ניירות ערך מבקש לדבר דרך הזום.

אורית שרייבר: אני אשמח להתייחס לזה שאומרים שאין גורמים שחייבים בביטוח.

אורית שרייבר: זה נכון, אבל כמו שאמרתי בהתחלה, בתחומים שלנו יש קביעה דומה לגבי זירות סוחר וגם לגבי חתמים שהם חייבים בביטוח.

אורית שרייבר: סכום הביטוח והיקף הסכום הביטוחי נקבעים בהחלטת הדירקטוריון.

אורית שרייבר: יש להם את החובה להפעיל את שיקול הדעת בקביעת הביטוח, וזה הכיוון שהלכנו אליו גם ב- - - ברישיון לפי חוק הייעוץ.

אלחנן הרמור: תודה, אדוני, על הזכות לדבר.

אלחנן הרמור: בעניין ההצעה שלך של חלופות זה באמת אחד הדברים ששקלנו.

אלחנן הרמור: הבעיה עם החלופות האלה – אני אתן לך פשוט דוגמה מספרית.

אלחנן הרמור: לפי התקנות הקיימות חברה שמנהלת 100 מיליון שקל, שזאת חברה שמוגדרת מאוד קטנה, צריכה לבטח בגובה של 9 מיליון.

אלחנן הרמור: ביטוח אפשר להשיג בסכום של 9 מיליון אבל אם יצטרכו להפקיד חלופה זאת אומרת שהם צריכים עכשיו למצוא כספים פנויים בסך 9 מיליון שקלים.

אלחנן הרמור: זה לדעתי בלתי אפשרי לחברות בסדר גודל הזה.

אלחנן הרמור: לכן החלופה הזאת היא אפילו הכבדה על החברות ולא הקלה.

אלחנן הרמור: זה בעצם ישאיר אותן במצב שהן נמצאות בו היום של להישאר עם העולם של הביטוח.

אלחנן הרמור: אני רוצה לציין גם שכבר היום בתקנות קיימת אפשרות לחלופות.

אלחנן הרמור: הן לא מנוצלות כי הן יקרות הרבה יותר, הן פשוט לא פרקטיות.

אלחנן הרמור: להשיג ערבות של 9 מיליון לחברה קטנה זה בלתי אפשרי.

אלחנן הרמור: העניין השני שאני חושב שכדאי שיהיו מודעים לו – מנהל תיקים לא מחזיק כסף של לקוח.

אלחנן הרמור: בעצם הכסף בבנק.

אלחנן הרמור: הוא בטוח, יש לו את הביטחון של הבנק, או חבר בורסה שאינו בנק.

אלחנן הרמור: זה לא הסיכון פה.

אלחנן הרמור: אנחנו מדברים אך ורק לא על הסיכון שמישהו ייעלם עם הכסף.

אלחנן הרמור: אנחנו מדברים על הסיכון שיעשו משהו עם הכסף שהוא הפרה של חובת האמון או הזהירות.

אלחנן הרמור: אלה הדברים שבעצם הביטוח בא לכסות.

אלחנן הרמור: לכן גם התביעות, כפי שבדקנו בשנים האחרונות – יש מעט מאוד תביעות שהגיעו לכדי מיצוי, מה שרונן סולומון הציג קודם.

אלחנן הרמור: לכן באמת – הסיכון פה הוא לא כמו כסף בבנק, ששם באמת אתה לא רוצה ש - - -

אלכס קושניר: כן, אז למה 8א?

אלחנן הרמור: בגלל שאנחנו באים ונותנים פה הקלה - - -

אלכס קושניר: אבל אתה אומר, אתה בעצמך אמרת שהסיכון הוא אפס, הכסף בבנק, זה בא לבטח רק מקרי קיצון.

אלכס קושניר: אז למה 8א?

אלחנן הרמור: כי אנחנו מוותרים פה על משהו - - -

אלכס קושניר: אבל אתה מסכים עם הטענה שזה פוגע מאוד בקטנים?

אלחנן הרמור: אני לא יודע, אני לא חושב שזה כצעקתה.

אלחנן הרמור: אבל באמת, זה לא משהו שאני יכול להגיד אם זה יפגע או לא יפגע בקטנים.

אלחנן הרמור: אני יכול להבין את הטענה שלהם.

אלחנן הרמור: מצד שני יש פה עניין של איזונים.

אלחנן הרמור: אני לא חושב שזה מה שיקבע אם הקטנים ישרדו או לא, דווקא הנקודה הזו.

אלחנן הרמור: אני חושב שלקטנים יש הרבה אתגרים בגיוס לקוחות.

אלחנן הרמור: אני לא חושב שזה מה שיגרום ללקוח להגיע או לא להגיע – אני לא כל כך מסכים עם זה.

אלחנן הרמור: אבל זו טענה לגיטימית.

עודד אופק: קודם כל – אנחנו גוף מפוקח, שזאת נקודה שחשוב לציין, גוף מפוקח על ידי רשות ניירות ערך, אז ככה שכל הזמן יש נתונים שעולים שניתן לבדוק אותם.

עודד אופק: רציתי להציע נוסח לסעיף 8א אם יורשה לי.

עודד אופק: זה גם עלה קודם וציינו את זה.

עודד אופק: מה שאנחנו רוצים להציע גם כדי לאפשר לבוא בדברים עם רשות ניירות ערך שאנחנו גם מודים להם על התיקון וגם מאמינים בשיקול הדעת שלהם, זה בעצם לבוא ולקבוע, ולתקן בסעיף 8א – לאחר "לעניין ביטוח" גם את שם המבטח – כל הסיפה להסיר.

עודד אופק: ובמקום זה שיהיה כתוב: "...

עודד אופק: וכן מאפיינים הקשורים בביטוח בהתאם לכללים שתקבע הרשות", ואז זה יאפשר גם לגופים עצמם לבוא בדברים עם הרשות, לנסות לנתח מה הנתונים הרלבנטיים וכיוצא בזה.

עודד אופק: אני כן רוצה לציין לגבי מה שנאמר כאן לגבי שווי נכסים ומספר לקוחות.

עודד אופק: צריך להבין: מנהלי תיקים לא מדווחים היום לציבור.

עודד אופק: אין דיווח לציבור בכלל של מנהלי תיקים.

עודד אופק: כל הדיווחים של מנהלי תיקים זה התקשורת מול הלקוחות והתקשורת שלהם מול ניירות ערך.

עודד אופק: לכן המשמעות של דיווח פומבי היא שיהיה דיווח פומבי אחד ונתונים פומביים ספציפיים לכולי עלמא, כמו חברה ציבורית שמדווחת אך ורק את היבטי הביטוח.

עודד אופק: בהכרח זה יוביל לסיטואציה לא טובה, למרות התכלית שהיא במהותה נחמדה – אבל היא תוביל לסיטואציה שהנתון היחיד שבו ניתן יהיה להשוות את מנהלי התיקים זה בהיקף הנכסים ובמספר הלקוחות, במקום בתשואה ובכיוצא באלה, שאלה נתונים שהם באמת רלבנטיים.

אלכס קושניר: כן, מה דעתכם על הנוסח המוצע?

אורית שרייבר: אנחנו מסכימים לנוסח המוצע.

רונן סולומון: אי אפשר להשאיר את שיקול הדעת אצל הרשות.

אלכס קושניר: אתה חייב להשאיר את שיקול הדעת אצל הרגולטור.

אלכס קושניר: הם הרגולטור.

רונן סולומון: זה ברור.

רונן סולומון: לדווח לרשות – אנחנו מדווחים הכול.

רונן סולומון: אין שום בעיה לדווח לרשות.

רונן סולומון: אין גם בעיה לדווח ללקוח הכול.

רונן סולומון: אנחנו מתנגדים לנושא של הפומביות.

רונן סולומון: רבותיי, זה חיסול של כל בתי ההשקעות הקטנים והבינוניים.

רונן סולומון: אם אני לדוגמה בית השקעות גדול, יש לי מלא כסף.

רונן סולומון: אני אקנה ביטוח של 10 מיליארד ואפיץ לכולם – דעו לכם שלי יש ביטוח של 10 מיליארד.

רונן סולומון: כולם יבואו אלי.

רונן סולומון: אתם מבינים מה יהיה פה?

אלכס קושניר: אבל שום דבר לא מנוע ממנו לפרסם את זה היום, אם הוא רוצה.

רונן סולומון: נכון, הכול בסדר.

רונן סולומון: אם הוא רוצה לפרסם – הכול בסדר, זכותו.

רונן סולומון: אבל לא במצב ששמו את כולם על הסקאלה, וזאת טבלה.

רונן סולומון: הוא יגיד – יש לך כך וכך נכסים, כך וכך לקוחות וכך וכך ביטוח, ויבוא מישהו אחר ויגיד – יש לי כך וכך ביטוח, עזוב אותו ובוא אלי.

רונן סולומון: הוא לא ישווה בתשואות, לא בביצועים, הוא לא ישווה אותו בשום דרך, רק בביטוח.

רונן סולומון: זה הפרמטר היחיד שהוא ישווה אותו.

עודד אופק: קודם כל אני מסכים עם מה שרונן אומר במהות.

עודד אופק: אני רק חושב שבסופו של דבר נוכל להגיע יחד עם רשות ניירות ערך יחד לנוסח מוסכם של נתונים שנדרשים לגילוי, לא במדרגות בהכרח של שווי נכסים, ולא במדרגות של מספר הלקוחות אלא בהיבטים אחרים, אבל אני מותיר את זה כמובן לשיקול דעת הוועדה, כל נוסח אחר שהיא תמצא.

אלכס קושניר: לגבי 8א אני מציע שנעשה את הדבר הבא: אנחנו נוציא את הסעיף הזה.

אלכס קושניר: תבואו בדין ודברים עם הגופים ואחר כך נעשה תיקון, נכניס אותו חזרה אחרי שתיסגרו על הדיווח.

אלכס קושניר: אני לא מרגיש שלם כשאני מוציא חלק מהשחקנים הקטנים מהשוק, אני לא מרגיש עם זה שלם, כי התיקון הזה בא לתקן עיוות.

אלכס קושניר: אבל אתם מכניסים איזה מכשול נוסף שכרגע פוגע.

אלכס קושניר: אז אני מוכן ברגע שתגיעו להסכמות, לעשות את זה מהר ככל שאוכל כאן, בוועדה, כדי לאשר את התיקון הנוסף.

אלכס קושניר: אבל כרגע אני מבקש לאשר את התקנות בלי סעיף 8.

אמיר וסרמן: אני לא יודע, צריך להבין מה יקרה.

אמיר וסרמן: המצב יקרה שאנחנו נוריד את חובת המינימום, זה יהיה לשיקול דעת מוחלט.

אמיר וסרמן: לנו לא יהיו כלים להתערב, צריך להבין את זה.

אלכס קושניר: אבל ברגע שאתה מפרסם את זה – זה גם לא נותן לך כלים להתערב.

אמיר וסרמן: הכוונה שלנו הייתה לפרסום שהוא לא דווקני וחושף חברה לגבי השווי ומספר הלקוחות.

אלכס קושניר: אבל עובדה שכן.

אמיר וסרמן: לא.

אמיר וסרמן: אני חושב שזה לא עולה מהנוסח הנוכחי וגם מהנוסח שעודד דיבר עליו.

אלכס קושניר: אבל מה זה "מאפיינים הקשורים לפעילות התאגיד ולעניין הבטוחות"?

אלכס קושניר: תן דוגמה.

אלכס קושניר: בין היתר – להיבטים של מספר לקוחות ושווי נכסים.

אמיר וסרמן: התכוונו לקטגוריות.

אמיר וסרמן: ההנחה שלנו היא אל"ף, כשלקוח מתקשר עם חברת ניהול תיקים הוא יודע אם היא חברה קטנה או גדולה, בשוק.

אמיר וסרמן: הוא יודע את זה, ואני לא חושב שהביטוח יהפוך לחזות הכול.

אמיר וסרמן: זה נראה לי מאוד מוזר שלקוח יבוא לחברה ודווקא על סמך הביטוח – שגם היום, צריך להבין, אנחנו מדברים על אחוזים של 6,7,8% מסך הנכסים המנוהלים שעל זה הלקוח יבסס את ההחלטה שלו.

אמיר וסרמן: הלוא כשלקוח מגיע לבעל רישיון אחר, לרופא – הוא לא שואל אותו בדרך כלל על נושא הביטוח.

אמיר וסרמן: אני חושב שיש הרבה נושאים אחרים שמעניינים אותו.

אלכס קושניר: ואם אנחנו נפרסם רק את האחוז?

אמיר וסרמן: כשאנחנו מדברים על מאפיינים רצינו פה באמת את שיקול הדעת לקבוע מה יהיו אותן קטגוריות.

אמיר וסרמן: התכוונו שכל מנהל תיקים יאמר בדיוק מה מספר הלקוחות שלו ושווי - - -

אלכס קושניר: אז למה שלא תכתבו לעניין הביטוח ואת שם המבטח ואחוז התיק המבוטח – וזהו?

קריאות: - - -

אלכס קושניר: אם אתה מדבר באחוזים אז אין בעיה.

אמיר וסרמן: שיעור הביטוח מהיקף ה - - -?

אלכס קושניר: כן.

אלכס קושניר: ואז זה פותר את הבעיה לכולם.

אמיר וסרמן: יכול להיות.

אמיר וסרמן: נבדוק את זה.

אלכס קושניר: אז בואו נתקדם, נתחיל לקרוא את הנוסח.

אלכס קושניר: למי שיש הערות – מוזמן להעיר תוך כדי הקראה.

אלכס קושניר: זאת אומרת – פעם בשנה לפחות, אבל זה יכול להיות

אורית שרייבר: תקנות הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות (הון עצמי וביטוח) (תיקון מס'...), התשפ"ב-2021 בתוקף סמכותי לפי סעיפים 7(ב)(3), (ב1)(3) ו-(4), (ג)(3) ו-(4), (ה), 8(ב)(4) ו-(5), (ד), ו-42 לחוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות, התשנ"ה-1995 (להלן – החוק), לאחר התייעצות עם הרשות ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה: תיקון תקנה 1 1.

אורית שרייבר: בתקנות הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות (הון עצמי וביטוח), התש"ס-2000 (להלן – התקנות העיקריות), בתקנה 1, אחרי "בתקנות אלה" יבוא: ""בטוחה" – אחת או יותר מאלה: פיקדון, פיקדון ניירות ערך למשמרת, ערבות בנקאית או ביטוח שנעשה אצל מי שהוא בעל רישיון לפי חוק הפיקוח; "דוח מיידי" – דוח מיידי לרשות כנדרש בתקנות הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות (דוחות), התשע"ב-2012; "חוק הפיקוח" - חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח), התשמ"א-1981;".

אורית שרייבר: תיקון תקנה 2 2.

אורית שרייבר: בתקנה 2 לתקנות העיקריות, במקום "בעל רישיון שהוא חברה" יבוא "תאגיד מורשה".

אורית שרייבר: זה תיקון טכני.

אורית שרייבר: בתקנה 3 – כאן אנחנו נבקש להשמיט את הסיפה של כותרת התקנה.

אורית שרייבר: אפשר למחוק את המילים של "יועץ השקעות ומשווק השקעות" כיוון שהתקנה עוסקת גם בבעלי רישיון של ניהול תיקים.

אורית שרייבר: 3 (א) בעל רישיון יערוך או יפקיד בטוחה לכיסוי חבותו בשל מעשה או מחדל רשלני כלפי לקוח, בתאגיד מורשה תכלול הבטוחה גם כיסוי בשל מעילה באמון של עובדיו כלפי לקוח.

אורית שרייבר: (ב) היקף הבטוחה ותנאיה יהיו לפי הנדרש לדעת בעל הרישיון להבטחת הקבוע בתקנת משנה (א), בהתחשב בהיקף פעילות בעל הרישיון ומאפייניה.

אורית שרייבר: (ג) בתאגיד מורשה, דירקטוריון התאגיד המורשה, יאשר את היקף הבטוחה שנבחרה ותנאיה, ויאשר כי היא בהיקף הנדרש להבטחת אחריותו של התאגיד המורשה כאמור בתקנת משנה (א).

אורית שרייבר: (ד) בעת הצורך, ואחת לשנה לפחות, ייבחן בעל רישיון את התאמת הבטוחה למאפייני פעילותו ואת היקפה, ויוודא כי מתקיים האמור בתקנת משנה (ב) לעניין סוג הבטוחה והיקפה; בתאגיד מורשה יאשר הדירקטוריון כי בחן את הבטוחה כאמור.

אלכס קושניר: זאת אומרת, פעם בשנה לפחות אבל זה יכול להיות גם באופן תדיר יותר.

אורית שרייבר: נכון.

אורית שרייבר: בעיקר אם יש שינוי שהוא שינוי משמעותי שצריך להוביל אולי גם לבחינה של שינוי בהיקף הבטוח או הבטוחה.

אורית שרייבר: גם הסכומים שקבועים היום בתקנות לא מהווים איזשהו benchmark לסכום הסביר שצריך להיות.

אורית שרייבר: אני ממשיכה בקריאה: (ה) תקנות משנה (א), (ג) ו-(ד) לא יחולו על יועץ השקעות או משווק השקעות שהוא - (1) עובד של בנק או תאגיד בנקאי אחר כאמור בסעיף 9(ב) לחוק; (2) שותף בשותפות, שערכה או שהפקידה בטוחה לפי תקנות אלה לכיסוי חבותה וחבותם של כל אחד מהשותפים; (3) עובד באגודת פיקדון ואשראי, שערכה או שהפקידה בטוחה לכיסוי חבותה לפי תקנות אלה; (4) עובד של תאגיד מורשה שערך או שהפקיד בטוחה לכיסוי חבותו לפי תקנות אלה.

אורית שרייבר: ".

אלכס קושניר: תסבירי.

אורית שרייבר: זה מה שדיברנו קודם – יחיד שהוא עובד בתוך תאגיד שמבוטח לא חייב בעצמו לבטח.

אורית שרייבר: אני ממשיכה בקריאה: החלפת תקנה 4 1.

אורית שרייבר: במקום תקנה 4 לתקנות העיקריות יבוא: "ביטוח של בעל רישיון 4.

אורית שרייבר: ביטוח הנערך כבטוחה הנדרשת לפי תקנה 3, יכסה תביעות בשל אירועים שאירעו בתקופת הפוליסה, גם אם הוגשו בתוך שנה מתום תקופת הפוליסה.

אורית שרייבר: ".

אורית שרייבר: ההוראה הזאת כבר קבועה היום בתקנות, אנחנו רק שינינו את המיקום שלה.

אלכס קושניר: למה רק שנה?

אורית שרייבר: זה מה שקבוע כבר.

אורית שרייבר: גם ככה, כמו שראינו – אין הרבה.

אייל לב ארי: כותרת המשנה של 3 – לא צריכה להיות "חובת עריכת בטוחה של בעל רישיון"?

אורית שרייבר: אם אתה חושב שזה נצרך - - -

אייל לב ארי: על זה לא נריב.

אורית שרייבר: אני ממשיכה בקריאה: אלה התקנות שעוסקות היום בחלופות ובתנאים לחלופות, שכבר נצרכות.

אורית שרייבר: אני ממשיכה: החלפת תקנה 7 1.

אורית שרייבר: במקום תקנה 7 לתקנות העיקריות יבוא: "תנאים למימוש פיקדון, ערבות בנקאית ופיקדון ניירות ערך למשמרת 7.

אורית שרייבר: (א) בעל הרישיון יפקיד בחשבון נאמנות של עורך דין או רואה חשבון פיקדון, או פיקדון ניירות ערך למשמרת לצורך בטוחה כאמור בתקנה 3, לטובת לקוחות בעל הרישיון מזמן לזמן; פיקדונות כאמור לא יהיו ניתנים לשעבוד או למשיכה, אלא לפי תקנות משנה (ד) או (ו); הפיקדון או פיקדון ניירות ערך למשמרת בחשבון הנאמנות ינוהלו לפי הוראות בעל הרישיון; ערבות בנקאית לצורך בטוחה לפי תקנה 3, תהיה על שם עורך דין או רואה חשבון שיהיה נאמן לטובת לקוחות בעל הרישיון לפי תקנות משנה (ד) או (ו); הערבות הבנקאית תהיה בלתי מותנית, להנחת דעתו של עורך הדין או רואה החשבון, ולא תהיה ניתנת לביטול או לחילוט אלא לפי תקנת משנה (ד) או (ו).

עודד אופק: יש לי הערה גם לסעיף הזה וגם לקודם – בסעיף 3(ד) היינו מבקשים שיושמטו המילים "בעת הצורך".

עודד אופק: שיישאר רק: "אחת לשנה לפחות".

עודד אופק: זה ברור מכך שיכול להיות יותר.

עודד אופק: אבל "בעת הצורך" משאיר את זה סובייקטיבי, ולא ניתן לדעת למה מתייחסים.

עודד אופק: אורית שרייבר התייחסה, ותודה על כך, לגבי רשות ניירות ערך, כדי שיהיה ברור שבעצם המדרגות שהיו קבועות בתקנות קודם לכן בעצם הוסרו מעל הפרק, הדירקטוריון חופשי לשקול את כל השיקולים מבחינת קביעת הביטוח דהיום.

עודד אופק: ועוד אמירה אחת שאני כן רוצה לומר: נאמרה המילה "אקטואר".

עודד אופק: האקטואר בכלל לא רלבנטי כאן בהיבטים של ביטוח.

עודד אופק: כמובן שהדירקטוריון לא ייקח אקטואר.

עודד אופק: רק רציתי להבהיר את זה, תודה.

אורית שרייבר: אם לעמדת הוועדה והייעוץ המשפטי של הוועדה – כשכתוב "אחת לשנה לפחות" ברור שגם אם יתעורר צורך אחר במהלך השוטף של אותה השנה, אז מבחינתנו אפשר להוריד את המילים האלה.

אייל לב ארי: מבחינת

אייל לב ארי: כם זה בסדר, כרגולטור?

אורית שרייבר: שוב – חשוב לנו שיהיה ברור שכן, אם יתעורר צורך אחר במהלך - - -

אלכס קושניר: אז הם כותבים "אחת לשנה לפחות".

אורית שרייבר: אז אם זה נאמר בפרוטוקול הוועדה – אנחנו חושבים שזה יכול להספיק.

אלכס קושניר: למרות שאני לא כל כך מבין – אולי אני לא מספיק ער לניואנסים.

אורית שרייבר: יכול להיות שיש שינוי בסוג הפעילות – נניח שחברה נכנסת לפעילות יותר מסוכנת, אז יכול להיות שצריך להגדיל - - -

אלכס קושניר: אני מבין, רק לא מבין את הרגישות לנוסח.

אלכס קושניר: עודד, למה "בעת הצורך" מפריע לך?

עודד אופק: כי זה מותיר את המועד שבו ייבחן נושא הביטוח סובייקטיבי לחלוטין.

עודד אופק: אנחנו לא רוצים להיות חשופים אחר כך למקום שבו יגידו – הייתם חייבים בכל עת כל הזמן לבחון את זה מחדש.

עודד אופק: צריכים שיהיו מועדים ברורים שבהם אנחנו בוחנים את זה.

עודד אופק: ברור שהדירקטוריון בשיקולים שלו גם ייקח חשבון אם חל שינוי במאפיינים של הפעילות שמחייבים את הבחינה מחד, אבל כשכתוב "בעת הצורך" זה מותיר את זה סובייקטיבי לחלוטין ונתון לתקיפה.

אלכס קושניר: בסדר.

אלכס קושניר: אז מורידים את "בעת הצורך"?

אורית שרייבר: אפשר, רק אני מוסיפה שזה עדיין סובייקטיבי, כלומר – עדיין יש את המילה - - -

אלכס קושניר: אבל הוא אומר – סובייקטיבי מצד התובע, לא סובייקטיבי מצד הגוף.

אלכס קושניר: אני צודק?

עודד אופק: כן.

עודד אופק: רק עוד הערה אחת, אדוני, ברשותך – בסעיף 7(א) שורה שלישית: "כאמור בתקנה 3" – שיהיה ברור שרק ככל שיש בטוחה כזאת יכול להיות שהגוף בחר בביטוח ולאו דווקא בבטוחה שמופקדת.

עודד אופק: אז רק שיצוין בפרוטוקול.

אייל לב ארי: העניין הוא שבטוחה כוללת גם ביטוח, בהגדרה.

אייל לב ארי: השאלה אם רוצים להחריג אותה או לא.

אייל לב ארי: לא צריך להגיד שזה גם לא ביטוח.

אורית שרייבר: אתה רוצה להוריד את המילים "לצורך בטוחה"?

אייל לב ארי: כן.

אייל לב ארי: "הן לצורך בטוחה..." אבל לא בטוחה כהגדרתה, אלא חלק מהבטוחה.

אייל לב ארי: אני לא חושב שצריך ל- - - מפה את הביטוח, זה די ברור שזה רק הפיקדון, פיקדון נייר ערך שמשמשים לצורך בטוחה לפי תקנה 3.

אורית שרייבר: נכון.

אורית שרייבר: ממשיכים.

אורית שרייבר: (ב) פיקדון, פיקדון ניירות ערך למשמרת וערבות בנקאית הניתנים כבטוחה לפי תקנה 3, יהיו בתוקף למשך שנה מיום שחדל בעל הרישיון לפעול במסגרת הרישיון.

אורית שרייבר: (ג) הוטל עיקול על חשבון הנאמנות, יפעל בעל הרישיון מיד להסרת העיקול; לא עלה בידיו להסיר את העיקול בתוך 7 ימים, יפקיד פיקדון בחשבון נאמנות חדש או יערוך בטוחה אחרת לפי תקנה 3.

אורית שרייבר: (ד) פיקדון או פיקדון ניירות ערך למשמרת המופקדים בחשבון הנאמנות, או הערבות הבנקאית שבידי עורך הדין או רואה החשבון, ימומש בתוך שבעה ימים מיום שהוצג בפניו אחד מאלה: (1) פסק דין של בית משפט בתובענה של לקוח נגד בעל הרישיון; (2) הסכם פשרה בין בעל הרישיון לבין לקוח התובע את בעל הרישיון שקיבל תוקף של פסק דין; (3) פסק בורר שאישר בית משפט בסכסוך בין לקוח התובע את בעל הרישיון לבין בעל הרישיון.

אורית שרייבר: (ה) פסק דין של בית משפט, הסכם פשרה או פסק בורר כאמור בתקנת משנה (ד) – יכללו, בין השאר, פירוט הזכאים לתשלום והסכומים שלהם הם זכאים.

אורית שרייבר: (ו) על אף האמור בתקנת משנה (א) ניתן לבטל את הערבות הבנקאית, להפחית את סכום הפיקדון או את סכום פיקדון ניירות הערך למשמרת מזמן לזמן, או למשוך אותם, לאחר שווידא בעל הרישיון כי גם לאחר ההפחתה או הביטול כאמור, הוא מקיים את חובתו לערוך בטוחה לפי תקנה 3, ובתאגיד מורשה הדירקטוריון אישר זאת, וזאת להנחת דעתו של עורך הדין או רואה החשבון.

אורית שרייבר: ".

אורית שרייבר: כמו שאמרתי בהתחלה – התנאים כאן למימוש פיקדון או ערבות הם תנאים שכבר היו קבועים בתקנות הקיימות, גם.

אורית שרייבר: החלפנו את כל התקנה בגלל שהיו כאן הרבה תיקוני נוסח שנדרשו בעקבות התיקונים שעשינו, כמו – שבכל מקום שהוזכר ביטוח החלפנו בבטוחה, כמו התיקון בפיסקה האחרונה ב-(ו), שמתייחס כאן לשחרור אם הדירקטוריון מאשר זאת.

אורית שרייבר: אלה תנאים שבעצם צריך להוסיף עכשיו לתקנות בעקבות התיקון המרכזי שאנחנו מציעים, שנמצא למעשה בתקנה 3.

אורית שרייבר: אני ממשיכה בקריאה: במקום תקנה 8 לתקנות העיקריות יבוא: "דוחות 8. (א) תאגיד מורשה ימציא לרשות, לא יאוחר מ-31 במרס של כל שנה, דוח על אלה: (1) פירוט הבטוחות שהפקיד בעל הרישיון כאמור בתקנה 3, ובכלל זה סכום או שווי כל בטוחה, למועדים 31 במרס, 30 ביוני, 30 בספטמבר ו-31 בדצמבר של כל שנה; (2) לעניין ביטוח, יצוין גם שם המבטח למועדים 31 במרס, 30 ביוני, 30 בספטמבר ו-31 בדצמבר של כל שנה ותקופת הביטוח נכון למועדים אלה, סכום הכיסוי הביטוחי לאירוע ביטוח מסוים וסכום ההשתתפות העצמית לפי הפוליסה; (3) סכום ההון העצמי ליום 31 בדצמבר הקודם למועד הדוח; (4) שם ופרטי עורך הדין או רואה החשבון כאמור בתקנה 7.

אורית שרייבר: (ב) חברה בעלת רישיון ניהול תיקים תמציא לרשות, יחד עם הדוח לפי תקנת משנה (א), דוח על שווי הנכסים הכולל למועדים הקבועים בתקנת משנה (א)(1); (ג) יועץ השקעות או משווק השקעות שהוא יחיד או שותפות, החייב לערוך בטוחה לפי תקנה 3, יגיש לרשות לא יאוחר מ-31 בינואר של כל שנה דוח עם הפרטים המנויים בתקנת משנה (א), למעט פסקה (3), וכן ידווח לרשות על כל שינוי בהם עד תום יום העסקים הראשון שלאחר המועד שבו נערך השינוי.

אורית שרייבר: כאן אנחנו מבקשים להוסיף: "נכון ל-31 בדצמבר", כיוון שבעלי רישיון יחידים אינם מחויבים לתת דוח רבעוני אלא רק דוח שנתי, ואנחנו לא רוצים להכביד עליהם – וכן ידווח לרשות על כל שינוי מהותי בהם עד תום יום העסקים הראשון שלאחר המועד שבו נערך השינוי.

אורית שרייבר: הוספנו את המילה "מהותי".

אורית שרייבר: שינוי מהותי זה בעצם המינוח שהשתמשנו בו גם לגבי חברות.

אורית שרייבר: הוא נשמט מהתקנה הזאת והוספנו.

אימאן ח'טיב יאסין: יש הגדרה ל "מהותי"?

אורית שרייבר: לא, אין הגדרה למהותי.

אימאן ח'טיב יאסין: זה נשאר ככה, לשיקול דעת.

אלכס קושניר: כן, אבל זה משהו שמשתמשים בו בתקנות אחרות.

אלכס קושניר: זה בין הרגולטור למפוקח.

אייל לב ארי: את רוצה לתת דוגמה למה מהותי בעיניכם, או ממה שנפגשתם – דברים שכן צריך לדווח?

אורית שרייבר: שינוי פוליסה, החלפת פוליסה, החלפת מבטח או החלפת בטוחה – זה שינוי מהותי.

הדס באראביק: הכוונה היא שלא בכל גידול במספר לקוחות צריך.

אורית שרייבר: אני ממשיכה בקריאה: (ד) לדוחות לפי תקנות משנה (א), (ב) ו-(ג) יצורפו דוחות, חתומים ביד רואה חשבון, ולגבי תאגיד מורשה ביד רואה החשבון המבקר, באשר לנאותות או אישור הפרטים המובאים בהם, לפי העניין.

אורית שרייבר: (ה) לדוח לפי תקנת משנה (א) יצורף דוח רואה החשבון המבקר על הדוחות הכספיים של התאגיד המורשה ליום 31 בדצמבר הקודם למועד הדוח כאמור בתקנת משנה (א), אם בדוח רואה החשבון המבקר נכללה סטייה מהנוסח האחיד, לרבות סטייה בדרך של הפניית תשומת לב או הדגש.

אורית שרייבר: "

אייל לב ארי: בתקנת משנה (ב) – חברה בעלת רישיון ניהול תיקים.

אייל לב ארי: זה לא צריך להיות תאגיד מורשה?

אורית שרייבר: לא.

אורית שרייבר: תאגיד מורשה כולל בתוכו גם תאגיד - - - רישיון ייעוץ או שיווק.

אלכס קושניר: מה אתם מציעים ל-8א?

אמיר וסרמן: הנוסח שחשבנו עליו – ההתחלה תהיה דומה: "בקבלת רישיון לפי החוק ידווח תאגיד מורשה לציבור באתר ההפצה את האמור בתקנה 8(א)(1)ו- (4) לעניין ביטוח גם את שם המבטח..." וכאן ההמשך יהיה: "...

אמיר וסרמן: סוגי ומאפייני הבטוחות לרבות שיעור הבטוחות משווי הנכסים המנוהלים".

אמיר וסרמן: בלי ההמשך שהיה.

אלכס קושניר: לא, זה רק אחוזים, לא לרבות.

אמיר וסרמן: לא, אנחנו רוצים שבהתחלה יהיה סוגי ומאפייני הבטוחות, כלומר – למשל, להסביר איזו בטוחה זאת, האם זה באמת ביטוח, האם זאת בטוחה אחרת.

אמיר וסרמן: ה "לרבות" זה בעצם אחד מהמאפיינים.

אמיר וסרמן: כלומר, מה היקף הבטוחה ביחס לשווי.

קריאה: - - -

אלכס קושניר: לא, זה לא אותו הדבר, כי ברגע שיש היקף של הבטוחה ביחס לשווי זה באחוזים, וזה לא מראה שום דבר על הגודל שלך.

אמיר וסרמן: וגם אין את מספר הלקוחות.

אלכס קושניר: לא מספר הלקוחות ולא גודל התיק.

אמיר וסרמן: זו הייתה הבקשה.

הדס באראביק: רק להגיד ש - - -מתייחס בעצם גם לא למנהלי תיקים.

הדס באראביק: יש בעיה בעצם.

הדס באראביק: לגבי יועצים בעצם אין לנו את שווי הנכסים.

הדס באראביק: אתה צריך פה איזשהו - - של לקוחות, או גובה הכיסוי.

הדס באראביק: זאת אומרת, הסעיף הזה מתייחס לא רק למנהלי תיקים.

רונן סולומון: אני בכל זאת מציע את ההצעה שהצעת בהתחלה, שנוריד את הסעיף הזה ונבוא עוד חודש חודשיים, נשב עם הרשות, נקבע זמנים, ונבוא עם סעיף כמו שצריך.

רונן סולומון: זה עכשיו פלסטר על פלסטר שאני לא יודע איך עושים אותו.

אמיר וסרמן: הדברים האלה – זה לא חודש-חודשיים, לצערי.

אלכס קושניר: לגבי מנהלי תיקים, איפה שיש כסף באמת אז שם צריך לקבוע באמת אחוז מגובה התיק.

אלכס קושניר: מה עם האחרים?

אמיר וסרמן: שם אין שווי נכסים מנוהלים.

אמיר וסרמן: שם הפרמטר שחשבנו עליו לפני כן הוא מספר הלקוחות אבל אני מבין שאתם רואים את זה כרגיש מדי.

אמיר וסרמן: אז סוג הבטוחה והמאפיינים.

אמיר וסרמן: אני לא יודע מה נכניס תחת מאפיינים.

אמיר וסרמן: תראו, היה אפשר לכתוב, וזה קצת יחזור לנוסח הקודם – סוגי ומאפייני הבטוחות בהינתן פעילות התאגיד.

אמיר וסרמן: זאת אומרת שיהיה משהו שכן נותן עוגן להתייחס לפעילות של התאגיד.

אמיר וסרמן: אנחנו כאן הבנו את רוח הדברים, ואנחנו לא רוצים גם אנחנו לפגוע בתחרות או בגופים קטנים.

אמיר וסרמן: יכול להיות שזה יוסיף עוד יכולת לקבוע בעמדה מה בדיוק - --

אלכס קושניר: אז עוד פעם – מה הנוסח שאתה רוצה?

אמיר וסרמן: אז אולי "סוגי ומאפייני הבטוחות בהינתן פעילות התאגיד, לרבות שיעור הבטוחות משווי הנכסים המנוהלים".

אורית שרייבר: ואז זה מתייחס רק למנהלי תיקים ולא מתייחס לבעלי הרישיונות האחרים.

אורית שרייבר: אני ממשיכה בקריאה: 8א(ב) - (ב) אם חל שינוי מהותי באחד או יותר מהפרטים המנויים בתקנת משנה (א), ידווח התאגיד המורשה דוח מיידי כאמור בתקנת משנה (א).

אורית שרייבר: " ביטול תקנה 9 9.

אורית שרייבר: תקנה 9 לתקנות העיקריות – בטלה.

אורית שרייבר: התקנה הזאת קבעה את פרטי הדיווח ללקוח בדוח הרבעוני.

אורית שרייבר: התקנה הזאת קבועה גם בתקנות הדוחות שנקריא אותן עוד מעט, ולכן היא לא נדרשת כאן.

אורית שרייבר: הייתה למעשה כפילות, התקנה הזאת חזרה בשני הסטים של התקנות.

אורית שרייבר: תיקון תקנה 10 1.

אורית שרייבר: בתקנה 10 לתקנות העיקריות, במקום "הסכומים לפי תקנות 2, 3, 4 ו-5 יעודכנו" יבוא "סכום ההון העצמי לפי תקנה 2 יעודכן".

אורית שרייבר: זה תיקון נוסח, בהתאם לתיקונים שמוצעים.

אורית שרייבר: הוראת מעבר 1.

אורית שרייבר: 1 על אף האמור בתקנות אלה, יראו בעל רישיון שלפני יום התחילה היה מבוטח בביטוח, כעומד בחובתו לפי סעיף 20ג לחוק לעניין העמדת בטוחה, וזאת עד תום תקופת הביטוח האמור, ובלבד שלא ערך שינוי בכיסוי הביטוחי לאחר פרסום תקנות אלה, לרבות בגובה הבטוחות שהעמיד לפי תקנות 4(ב1), 5 או 6 לתקנות העיקריות כנוסחן ערב פרסומן.

אורית שרייבר: כאן, למעשה, אנחנו מבקשים למי שמבקש – מי שירצה בכך, להשאיר את המצב הקיים עכשיו על כנו עד שתסתיים תקופת הביטוח שהוא כבר מבוטח בה.

אורית שרייבר: התנאי לכך הוא שהוא לא רץ ועשה שינוי בפוליסה ברגע שאנחנו מעבירים כאן את התקנות, והוריד את סכום הביטוח או משהו כזה, ורק בתום התקופה הזאת הוא יוכל להשתמש – בעצם, המנגנון שאנחנו קובעים ומייצרים כאן עכשיו יבחן את השיעור שנדרש ויעשה ביטוח או בטוחות בהתאם לתקנות המתוקנות.

אלכס קושניר: זאת אומרת, את לא נותנת לו אפשרות לבטל את הפוליסה.

אורית שרייבר: נכון.

נמרוד ספיר: אני רוצה להתייחס לנוסח שמוצע ביחס ל-8א.

נמרוד ספיר: בעינינו זה תיקון מיותר בנוסח הזה.

נמרוד ספיר: זה יביא לזה שבין החברות של ניהול תיקים תהיה תחרות – שלאחד יש 8% כיסוי ולשני יש 9% כיסוי, כשזה לא נתון חשוב ללקוח, ולכן צריך למצוא הסדר אחר.

נמרוד ספיר: אין לנו בעיה שההסדר ייקבע אחרי זה מול הרשות, אין לנו בעיה שעכשיו יציעו, אבל התיקון הזה לדעתנו עושה יותר נזק מתועלת.

נמרוד ספיר: אני רוצה להזכיר משהו שלא עלה קודם: הבעיה העיקרית של השוק הזה זה לא העולם של הביטוח.

נמרוד ספיר: הבעיה העיקרית של עולם ניהול התיקים זה ארביטראז' מיסויי מול מוצרי מיסוי אחרים, וזאת התכלית.

נמרוד ספיר: כל שאר הדיון פה בעניינים של איך מקדמים את עולם ניהול התיקים והופכים את המוצר ליותר אטרקטיבי, זה דיון שצריך להתקיים בהיבטי המיסוי.

אלכס קושניר: אבל אני אשאל אותך שאלה: אתה אומר – בוא נקבע את זה אחר כך.

אלכס קושניר: אז את שווי התיק אתם לא רוצים לפרסם – אני מבין למה.

אלכס קושניר: מספר לקוחות אתם לא רוצים לפרסם – אני גם מבין למה.

אלכס קושניר: למה האחוז מהווה בעיה?

אלכס קושניר: הרי זה בסך הכול אחוז, וזה משהו שהוא הגיוני.

אלכס קושניר: זה נותן איזשהו ביטחון למשקיע.

נמרוד ספיר: כי אני חושב שהביטחון למשקיע לא נגזר מהשוואה בין אחוזים.

נמרוד ספיר: כלומר, אני לא יודע מה זה אומר שחברה X יש לה 6% וחברה Y יש לה 6.2%.

נמרוד ספיר: הדבר היחיד שאני יודע – זה שמי שאולי נראה ללקוח כמי שיש לו בטוחה יותר גדולה זה כן משתרשר לו לדמי הניהול.

נמרוד ספיר: כלומר, אני לא חושב שהתחרות צריכה להיות בין החברות, וזה, אני מזכיר לך, כמו שאמר עודד שמייצג אותנו – זה הנתון היחיד שמפורסם היום פומבית.

נמרוד ספיר: הנתון היחיד שמפורסם היום פומבית, שמאפשר לך כלקוח להשוות, ואנחנו מכירים מה קורה בעולם הגמל, הגמל נט – שמשווים בין התשואות, הדרך היחידה של הלקוח להשוות תהיה במי יש לו אחוז ביטוח יותר גבוה.

נמרוד ספיר: אין פה שום יתרון תחרותי אחר כי כמו שהסביר היועץ המשפטי של הרשות, אי אפשר לפרסם תשואות, ויש הגיון בזה שאי אפשר לפרסם תשואות.

נמרוד ספיר: אפשר לקיים דיון נפרד בוועדה על מה עושים עם הנושא של התשואות.

נמרוד ספיר: אין לי עמדה בעניין הזה.

נמרוד ספיר: אבל אם זה הנתון התחרותי היחיד שיש לשוק, בעיניי זאת טעות, אני לא חושב שהוא אומר משהו.

נמרוד ספיר: אפשר לדבר על סוגי בטוחות.

נמרוד ספיר: חלק מהשיח שהיה לנו עם הרשות זה בגלל המבנה של בתי ההשקעות – אנחנו הצענו שחלק מחברות ניהול התיקים לא יהיה להן ביטוח, כי בחלק מבתי ההשקעות לפעמים יש הון עצמי למעלה, אצל החברה למעלה.

נמרוד ספיר: ואז אמרנו שיהיה מכתב שיפוי בין החברה למעלה לבין חברת ניהול התיקים, שלדעתנו זה נותן הרבה יותר ביטחון מביטוח אחר.

נמרוד ספיר: עכשיו, אני לא יודע איך זה נספר עכשיו, בהוראה הזאת שעכשיו קרא היועץ המשפטי של הרשות.

נמרוד ספיר: לכן אין לי בעיה לדבר אתם ולנסות להציע נוסחים שהם יגידו מה שהם רוצים, אבל על הדרך כרגע – שזה יהיה הנתון התחרותי היחיד?

נמרוד ספיר: לדעתי זאת טעות.

נמרוד ספיר: זה באמת גם לא נותן כלום ללקוח.

אמיר וסרמן: אני לא מתסכל על זה כעל נתון תחרותי.

אמיר וסרמן: אני חושב שהנתון הזה הוא בעצם נועד לאזן את מה שרצינו - - -אנחנו מדברים פה על העולם של הביטוחים של מנהלי התיקים, כלומר, שזה רכיב אחד שנועד להגן על ציבור המשקיעים מבין רכיבים אחרים.

אמיר וסרמן: כיוון שהקלנו מאוד בדרישה של הביטוח, עד כדי כך שיש - - -

אלכס קושניר: בדקתם מה קורה בחו"ל?

רונן סולומון: אין דרישות ביטוח.

רונן סולומון: זו המצאה ישראלית.

רונן סולומון: אנחנו בדקנו, לא קיים בעולם.

אורית שרייבר: גם באנגליה יש חובת ביטוח.

אמיר וסרמן: חובת הביטוח היא לא כרגע על הפרק.

אמיר וסרמן: בשביל זה צריך תיקון חקיקה ראשית.

אמיר וסרמן: רצינו לעשות משהו SOS.

אמיר וסרמן: כדי לבטל את חובת הביטוח צריך לתקן את החוק.

אלכס קושניר: אני מדבר על חובת הדיווח.

אמיר וסרמן: אני לא יכול לומר.

אמיר וסרמן: אני לא יודע מה חובת הדיווח על ביטוח בחו"ל.

רונן סולומון: אדוני, זה לא קיים.

רונן סולומון: כלומר, במדינות כמו ארצות הברית זה לא קיים, שוויץ – לא קיים, גם באנגליה זה לא קיים.

רונן סולומון: זה וולונטרי.

רונן סולומון: כל אחד מבטח, נכון שיש ביטוחים.

רונן סולומון: כמו שרופא מבטח את עצמו, אבל אין חובה לבטח.

רונן סולומון: הוא מבטח, זה שוק של ביטוחים שקיים, אבל אין פה חובה על פי חוק.

רונן סולומון: זו טעות שהסכמנו לזה ב-1995, ואני היום מכה על חטא – אנחנו סופגים את זה עד היום.

רונן סולומון: כמו שאמרתי בהתחלה, העמדה הרשמית שלנו היא לבטל לגמרי את התקנות.

רונן סולומון: ברור לי שזה לא יעבור פה, כי הרשות תתנגד.

רונן סולומון: אני גם לא יודע אם חברי הכנסת יסכימו.

רונן סולומון: אבל רבותיי, להיכנס עכשיו לעשות פומביות על אחוז – אז אתה יודע על מה עכשיו תהיה התחרות?

רונן סולומון: התחרות תהיה על מי שיש לו את האחוז הגבוה ביותר.

רונן סולומון: גוף גדול שיש לו יכולת לשים אחוז גבוה, וזה הנתון היחיד שמפורסם – יגיד: יש לי אחוז גבוה של ביטוח, תבואו אלי.

רונן סולומון: לכן אני מציע את ההצעה שאדוני הציע בהתחלה, בכל זאת ללכת עם הרשות, תקבע לנו זמנים – חודש, חודשיים, אני לא יודע כמה – אפילו שבוע מצדי, וננסה למצוא פה נוסח הגיוני.

אלכס קושניר: כמה זמן אתם צריכים בשביל להגיע לנוסח מוסכם של הסעיף הזה, מול הגופים?

אמיר וסרמן: אני לא בטוח שאפשר להגיע, כי יש כאן דילמה שהצגתי קודם.

אלכס קושניר: אז נעשה ככה: אנחנו ניתן לכם חודשיים להגיע לנוסח מוסכם.

אלכס קושניר: במידה ולא, אנחנו נצביע כאן על הסעיף הזה איך שהוא.

אלכס קושניר: כלומר, כרגע אנחנו מצביעים על התקנות בלי סעיף 8א.

אלכס קושניר: תוך חודשיים, במידה ולא תגיעו אתם לאיזשהו הסדר, אנחנו נצביע על הנוסח שאתם מציעים.

רונן סולומון: אני חושב שזו פשרה סבירה ביותר.

רונן סולומון: מקובלת עלינו ההצעה של אדוני.

אורית שרייבר: יש משמעות לזה כמו שאמרנו – זה שני הצדדים של אותו המטבע.

אורית שרייבר: אנחנו הגענו לכאן עם תיקון של תקנות הביטוח ולצדן גם תיקון משלים של תקנות הדוחות, כשבתקנות הדוחות זה תיקון של הדוח - - -

אלכס קושניר: זה בעצם המסמך הבא.

אורית שרייבר: כן, שעוד מעט נקרא גם אותו, הוא קצר.

אורית שרייבר: יש שם תיקון של תקנה 16 שאומרת שבדוח הרבעוני ללקוח בעל הרישיון יפנה למעשה לדיווח הפומבי.

אורית שרייבר: המשמעות, אם אנחנו דוחים את זה בחודשיים, זה דחייה של הכניסה לתוקף של כל התקנות כי התוקף של התיקון הזה הוא מיידי, כלומר – ברגע שהתקנות מתפרסמות ברשומות בעל רישיון יכול להחליף את הביטוח שהוא עשה עד היום בבטוחה אחרת, בעוד שהדיווח ללקוח לא מותאם.

רונן סולומון: לא, אנחנו נדווח ללקוח.

רונן סולומון: מקובל עלינו לדווח ללקוח, לא פומבי.

אורית שרייבר: הדיווח ללקוח היום לפי תקנות הדוחות לא מותאם ל - - -

אלכס קושניר: אז מה הבעיה לכתוב פה?

אורית שרייבר: זה דורש תיקון, זה כאילו לעשות תיקון פעמיים בתקנות הדוחות.

אלכס קושניר: לא.

אלכס קושניר: את זה את אחר כך גם יכולה להשאיר, את לא חייבת להפנות.

אלכס קושניר: פה זה יישאר דיווח ללקוח.

אייל לב ארי: שלא נכביד.

אייל לב ארי: כרגע לא נפנה ל-8א, אז נכתוב בעצם מה הדיווח שיינתן על ידי בעל הרישיון ללקוח בדיווח הרבעוני – זאת אומרת איזה סוג בטוחה.

אורית שרייבר: אז נצטרך לשנות שם מביטוח לבטוחה.

אורית שרייבר: נעשה בעצם פעמיים את כל תקנות הדוחות.

אייל לב ארי: ואם תגיעו להסכמה – כשתגיעו להסכמה על 8א - --

אורית שרייבר: אם ככה אז הנוסח של תקנות הדוחות כרגע הוא לא רלבנטי.

אלכס קושניר: אז לא נצביע?

אורית שרייבר: זה צריך להיות תיקון אחר.

אורית שרייבר: אנחנו נוכל להציע נוסח.

אורית שרייבר: זה אמור להיות תיקון אחר.

אורית שרייבר: בעצם, הנוסח המוצע מציע להחליף את תקנה 16 לגמרי ונצטרך לשנות את המילים מ "ביטוח" ל "בטוחה".

אלכס קושניר: אתם יודעים לעשות את זה עכשיו?

אורית שרייבר: כמה דקות.

אלכס קושניר: אז אנחנו מצביעים על תקנות הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות (דוחות) (תיקון מס' ), התשפ"א-2021, הנוסח על שינוייו, בלי סעיף 8א.

אלכס קושניר: במידה ותוך חודשיים אתם לא מגיעים להסדר אז נצביע על הנוסח שהרשות מציעה.

אלכס קושניר: מי בעד התקנות?

אלכס קושניר: הצבעה בעד – 1 נגד – אין נמנעים - אין התקנות אושרו.

אלכס קושניר: תודה, התקנות אושרו והתקבלו.

אלכס קושניר: נצא להפסקה.

אלכס קושניר: אני מחדש את הדיון.

אלכס קושניר: אז בואו נעשה סדר – על ההצבעה הקודמת אגיש רביזיה ונדון בה בשעה 13:10.

אלכס קושניר: אנחנו כן נכניס את סעיף 8א אחרי שהוסכם כאן.

אורית שרייבר: תקנות הדוחות יש להן השלכה ישירה על כך.

אורית שרייבר: יש לנו כרגע שני נוסחים.

אלכס קושניר: אז אנחנו חייבים לפתור את זה קודם.

אלכס קושניר: אז אני חוזר חזרה לתקנות הקודמות – ב8א רק להוריד את הסיפה.

אלכס קושניר: נכון?

אלכס קושניר: זאת אומרת – לעצור איפה?

אמיר וסרמן: "...

אמיר וסרמן: וכן מאפיינים הקשורים לפעילות התאגיד לעניין הבטוחות".

אמיר וסרמן: בלי, בעצם – "בין היתר בהיבטים של...".

אורית שרייבר: בלי "בין היתר בהיבטים של מספר הלקוחות ושווי הנכסים המנוהלים".

אמיר וסרמן: זה משאיר את זה קצת יותר פתוח.

אמיר וסרמן: ננסה לעשות חשיבה כאן מה יכול לעבוד.

אלכס קושניר: בסדר.

אלכס קושניר: ואתם תבואו לדווח לוועדה.

אורית שרייבר: אז אם ככה אנחנו נשארים עם הנוסח המקורי שהגשנו לוועדה, של תקנות הדוחות.

אורית שרייבר: אני קוראת: תקנות הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות (דוחות) (תיקון מס' ), התשפ"ב-2021 בתוקף סמכותי לפי סעיפים 27ג ו-42 לחוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות, התשנ"ה-1995 (להלן - החוק), בהתייעצות עם הרשות ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה: תיקון תקנה 1 1.

אורית שרייבר: בתקנות הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות (דוחות), התשע"ב-2012 (להלן – התקנות העיקריות), בתקנה 1 - (1) אחרי "אתר הפצה" יבוא: ""בטוחה" – כהגדרתה בתקנות הביטוח;" (2) אחרי "שווי נכסים מנוהל" יבוא: ""תקנות הביטוח" – תקנות הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות (הון עצמי וביטוח), התש"ס-2020.".

אורית שרייבר: זה רק תיקון ההגדרות בהתאם למה שעשינו בתקנות הביטוח.

אורית שרייבר: אני ממשיכה: החלפת תקנה 16 2.

אורית שרייבר: במקום תקנה 16 לתקנות העיקריות יבוא: "בטוחה 16.

אורית שרייבר: מנהל תיקים יכלול בהערת שוליים בדוח גילוי בדבר אחריותו לקביעת בטוחה, וכן הפניה לדיווח שעשה לפי תקנה 8א לתקנות הביטוח; הרשות תפרסם נוסח לדוגמה לגילוי האמור באתר האינטרנט שלה.

אורית שרייבר: ".

אורית שרייבר: התיקון הבא הוא רק שינוי נוסח מ "ביטוח" ל "בטוחה".

אורית שרייבר: תיקון תקנה 31 3.

אורית שרייבר: במקום תקנה 31 לתקנות העיקריות יבוא: "פרטים בדבר בטוחה 31.

אורית שרייבר: פרטי הבטוחה כמפורט בתקנה 8(א) לתקנות הביטוח.

אורית שרייבר: אני אבקש להוסיף כאן רק תיקון לתוספת הראשונה, שהיא למעשה הטופס, המראה של התקנות, ושם יש פירוט של הדיווח שעד היום היה צריך לדווח.

אורית שרייבר: אז מה שאני אבקש זה למחוק מהטופס את ההתייחסות לביטוח כי מעכשיו לא יהיה עוד צורך: בתוספת הראשונה במקום המילים "ביטוח", "שם המבטח", "תקופת הביטוח", "פרטי הבנק שנתן ערבות בנקאית ותוקפה", "קיומו של פיקדון או פיקדון ניירות ערך למשמרת", "שם ופרטי עורך הדין או רואה החשבון הנאמן", "אירועים בעלי השפעה מהותית על שירות ניהול תיקים" – יימחקו.

נמרוד ספיר: אני מבקש שעודד אופק ידבר בשמנו להערות לנוסח.

עודד אופק: אנחנו מבקשים, בשים לב לנוסח הזה של סעיף 8א אולי להציע נוסח דומה מאוד אבל עם סעיף קטן - - -

אלכס קושניר: אתה מחזיר אותי עכשיו לתקנות הקודמות?

עודד אופק: הוצע כעת נוסח חדש.

עודד אופק: אני מייד אחזור גם לכאן.

עודד אופק: אנחנו נבקש שהתוספת שתבוא היא: "...וכן סוגי ומאפייני הבטוחות", ולא התוספת שהרשות הציעה.

עודד אופק: אנחנו חושבים שבנוסח הזה מקבלים את כל מה שנדרש, יהיה גילוי לסוגי ומאפייני הבטוחות בלי האמירה האמורפית הזאת שקשה להבין אותה – "מאפיינים הקשורים לפעילות התאגיד לעניין הבטוחות".

עודד אופק: זו הערה ראשונה.

עודד אופק: ההערה השנייה כן נוגעת לתיקון בתקנות הדוחות שמוצע כאן – לעניין גילוי בדבר אחריותו לקביעת הבטוחה בסעיף 16, אנחנו חושבים שהאחריות קבועה בדין, לא צריך לתת גילוי לגבי כך שאני אחראי.

עודד אופק: זה ברור שאני אחראי – זו ההוראה.

עודד אופק: לכן היינו מבקשים להחליף את זה ב "גילוי בדבר הבטוחה שקבע", ואז – "...וכן הפנייה לדיווח שעשה לפי 8א".

אלכס קושניר: אז קודם כל התייחסות לזה.

אמיר וסרמן: אני מעדיף להישאר עם הנוסח כאן כי נראה לי שהנוסח החדש ישלול את האפשרות לגילוי למשל של שיעור הבטוחות שלי דווקא היה נשמע מאוד הגיוני.

אלכס קושניר: אני כרגע על הדיווח, על 16.

אמיר וסרמן: זה מבחינתנו בסדר.

אלכס קושניר: עכשיו 8א.

אמיר וסרמן: כשמשנים נוסח שקשור למאפיינים הקשורים לפעילות התאגיד זה עדיין פותח פתח – למשל הפתרון שהצעת של שיעור הבטוחות.

אמיר וסרמן: אני רוצה להבין יותר ממנהלי התיקים איפה הבעיה אתו.

אמיר וסרמן: אם נתייחס רק לסוגי ומאפייני הבטוחות זה אומר שאולי לא תוכל להיות זיקה למה שיש באותו תאגיד.

אמיר וסרמן: כדי להבין את הבטוחה אתה צריך להבין גם מה עושה התאגיד.

אמיר וסרמן: אז לדעתי עדיף להישאר עם הנוסח של "מאפיינים הקשורים לפעילות התאגיד לעניין הבטוחות".

אמיר וסרמן: אנחנו נקיים על זה שיח כי ברור לנו שיש כאן סוגיה.

אמיר וסרמן: כמו שאמרנו – גם ננסה להגיע לסיכום ובכל מקרה נדווח לוועדה.

רונן סולומון: אדוני, אני חושב שאנחנו בכל זאת - - - גם לפי הנוסח המוצע עכשיו.

רונן סולומון: אני מציע שבכל זאת נשב חודשיים וננסה להגיע לפתרון - - -

אלכס קושניר: אבל הנוסח פה - - -

רונן סולומון: לא, לא טוב.

רונן סולומון: לא טוב.

רונן סולומון: זה פלסטר על פלסטר.

רונן סולומון: אני אסביר למה.

רונן סולומון: לגבי הנושא של האחוזים, כמו שהסברתי קודם – יבוא גוף גדול שיש לו הרבה כסף ובאחוזים גדולים הוא יוכל לעשות ביטוח בהיקף גבוה מאוד ואז לצאת בפרסום לציבור על כך.

רונן סולומון: לכן הוא יכול לחסל כך את כולם והוא יגרוף את כל השוק.

רונן סולומון: זה לגבי האחוזים, ולכן אנחנו מתנגדים לזה.

אלכס קושניר: אבל לפי מה שאני שומע ממך אתה לא תגיע אתם לסיכום בחיים, כי אתה כרגע לא מוכן לפרסם שום דבר.

רונן סולומון: נגיע, ננסה למצוא פתרון.

אלכס קושניר: אבל אתה כרגע לא מוכן לפרסם שום דבר.

רונן סולומון: כרגע, נכון להיום – כלום לא מפורסם.

רונן סולומון: אז אם מחליטים בכל זאת לפרסם – אז את זה מפרסמים?

אלכס קושניר: אז אתם מקבלים כאן משהו שמזמן הייתם צריכים לקבל – את האלטרנטיבות, ואת הגמישות ואת היכולת לעבוד.

אלכס קושניר: מצד שני צריך לאזן את זה איך שהוא.

אלכס קושניר: אני מסכים שהנושא של שווי הנכסים ומספר הלקוחות לא יכול להיות כאן בפנים, אבל דברים אחרים – כן, וביטוח ביחס לשווי התיק – זה לי נראה משהו מאוד מאוד סביר, אבל אני הולך אתך ואני אומר: לא בטוח, אני לא יודע.

אלכס קושניר: לכן אנחנו נשאיר את הסעיף כמו שהרשות הציעה, שזה בעצם רק בלי הסיפה: "...וכן מאפיינים הקשורים לפעילות התאגיד לעניין הבטוחות", ונצביע עליו ככה אחרי הרביזיה.

אלכס קושניר: לגבי תקנות הדיווח – לא נצביע עליהן כרגע, נצביע אחרי הרביזיה ולכן נעבור קודם לכן לסעיף הבא שעל סדר היום.

אמיר וסרמן: אני רק רוצה להיות בטוח שאנחנו כן נכלול את סוגי ומאפייני הבטוחות, כי על זה יש הסכמה – "לעניין ביטוח – גם את שם המבטח, סוגי ומאפייני הבטוחות וכן מאפיינים הקשורים..." - -

אלכס קושניר: כן, כן.

אלכס קושניר: אנחנו נעבור להצבעה על הרביזיה, על מנת לבדוק מה אנחנו עושים בסוף עם סעיף 8א.

אלכס קושניר: מי בעד הרביזיה?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: הצבעה הרביזיה התקבלה.

אלכס קושניר: הרביזיה התקבלה.

אלכס קושניר: אנחנו חוזרים ל 8א.

אלכס קושניר: אני מבקש לקרוא את הסעיף.

קריאות: - - -

אורית שרייבר: אני אקרא מחדש, היה כאן הבדל בנוסח: "דיווח פומבי 8א בקבלת רישיון לפי החוק ידווח תאגיד מורשה לציבור באתר ההפצה את האמור בתקנה 8א(1) ו-(4), לעניין ביטוח – גם את שם המבטח, סוגי ומאפייני הבטוחות, וכן מאפיינים הקשורים לפעילות התאגיד לעניין הבטוחות".

אלכס קושניר: אז עכשיו אני מצביע על כל התקנות מהתחלה.

רונן סולומון: יש לי הצעה אחרת לאותו נוסח.

רונן סולומון: אנחנו מבינים שבכל זאת הנוסח כאן הולך להיות אז מה שנבקש: "בקבלת רישיון לפי החוק ידווח תאגיד מורשה לציבור באתר ההפצה את האמור בתקנות 8א(1) ו-(4).

רונן סולומון: לעניין ביטוח – גם את שם המבטח וסוגי הבטוחות".

רונן סולומון: וזהו.

רונן סולומון: אם אנחנו מוסיפים את "המאפיינים הקשורים לפעילות התאגיד" זה מתחיל להיות פתוח לפרשנות.

אלכס קושניר: אבל בסוף אתם תקבלו מהם דרישה מפורשת של מה צריך.

רונן סולומון: אז לכן אני אומר: סוג הביטוח, חברת הביטוח והבטוחות.

רונן סולומון: זהו.

רונן סולומון: כלומר, לעצור את הסעיף במילה "בשם המבטח".

רונן סולומון: בלי שלוש השורות האחרונות.

אורית שרייבר: בלי המאפיינים של פעילות התאגיד?

אורית שרייבר: לא.

אלכס קושניר: לא.

אלכס קושניר: הניסיון נחמד, אבל – לא.

אלכס קושניר: כי בעצם ברגע שאתה כותב את זה אי אפשר להכניס אפילו את הנושא של היחס של הבטוחה אל מול המחזור.

רונן סולומון: אמרנו שזה יגרום נזק.

אלכס קושניר: ואתה בעצם מוריד את הכול, זאת אומרת – הם לא יכולים להכניס שום דבר.

רונן סולומון: אמרנו שזה יגרום לנזק.

אלכס קושניר: אבל אני אומר לך שזה לא יגרום לנזק, ובכל מקרה, כפי שקבעתי וכפי שאני מבקש – שהרשות תבוא לוועדה ותדווח מה בסוף סוכם על הדיווח, ובמידה ואנחנו נראה שזה פוגע, אז אנחנו נעצור את זה.

אלכס קושניר: אז אני מצביע על הצעת תקנות הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות (דוחות) (תיקון מס' ), התשפ"א-2021, כולל סעיף 8א כפי שתיקנו אותו, בלי הסיפה.

אלכס קושניר: הצבעה התקנות התקבלו.

אלכס קושניר: התקנות אושרו.

אלכס קושניר: תודה רבה הישיבה נעולה.