ועדת הכספים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 144, 2021-11-08 12:00

אלכס קושניר: אני פותח את הישיבה.

אלכס קושניר: הסעיף השני בסדר היום הוא בקשה לאישור השקעת הון מניות בחברת נצר השרון בע"מ בהתאם לסעיף 10 לחוק החברות הממשלתיות, התשל"ה–1975.

אלכס קושניר: מי מציג את הסוגיה?

יפתח נאור: שלום, שמי יפתח נאור, מנכ"ל חברת נצר השרון ואשמח להציג את הנושא.

יפתח נאור: שלחנו מצגת ויעזור לנו אם תוכלו להעלות אותה.

יפתח נאור: נמצאת אתי כאן דקלה בטאט, מנהלת הכספים של חברת נצר השרון, ונמצאים גם ירדן רובינוב מן החשב הכללי ודולב פלוס מרשות החברות.

יפתח נאור: אנחנו דנים היום באישור השקעה בהון המניות של החברה בגין התקציב השוטף.

יפתח נאור: אסביר מה זה אומר התקציב השוטף – זה בעצם התקציב השנתי לשנת 2021.

יפתח נאור: אנחנו בנובמבר ואנחנו מדברים על התקציב של שנת 2021.

יפתח נאור: זה סכום שתוקצב ומבקשים לאשר היום את התקציב ואת ההשקעה בהון המניות של החברה.

יפתח נאור: אסביר ואציג את הרקע.

יפתח נאור: אומר גם רקע כללי על החברה ומה אנחנו עושים, אז אולי תבינו את הקונטקסט השלם של התקציב השוטף במסגרת הזאת.

יפתח נאור: נצר השרון היא חברה ביטחונית, חברה ממשלתית.

יפתח נאור: נצר השרון החלה את פעילותה בשנת 2016, היא תע"ש לשעבר.

יפתח נאור: החברה הוקמה בשנת 2016, כאשר הפעילות העסקית הועברה לתע"ש מערכות.

יפתח נאור: לימים תע"ש מערכות נמכרה לאלביט, בשנת 2018, ואצלנו בנצר השרון נשארו פעילויות מסוימות שלא הועברו לתע"ש ושלא נמכרו.

יפתח נאור: בהתאם לוועדת השרים לענייני הפרטה הפעילויות האלה הן בעיקר הטיפול בבעיות הסביבתיות ובקרקעות המזוהמות ובמים המזוהמים שהשאירה תע"ש במשך הרבה מאוד שנים.

יפתח נאור: תע"ש, כידוע, החלה לפעול בשנות הארבעים.

יפתח נאור: במשך שנים רבות לא הייתה מודעות לנושא הסביבתי, הקרקעות זוהמו, המים זוהמו.

יפתח נאור: הפעילות שלנו היא בעיקר לטפל בהיבטים האלה בכל מפעלי תע"ש.

יפתח נאור: אנחנו חברה שמתוקצבת באופן מלא על ידי המדינה.

יפתח נאור: היום אנחנו מדברים על התקציב השוטף, שזה התקציב השנתי, ופרט לכך יש לנו תקציב של פרויקטים, ונדבר עליו עוד מעט, תקציב שכבר אושר בעבר.

יפתח נאור: מי שאחראי עלינו הוא שר הביטחון, ושר האוצר כמובן, כי זו חברה ממשלתית.

יפתח נאור: הדבר החשוב ביותר להבין על הפעילות שלנו ועל חשיבותה זה שאנחנו חברה ביטחונית עם הרגולציה הספציפית של חברה ביטחונית.

יפתח נאור: זה מאפשר לנו לבצע פעילות סביבתית של שיקום קרקעות, טיפול בקרקעות ובמים בתוך המפעלים הביטחוניים הפעילים של תע"ש, שזה דבר שהוא חריג, אבל זה מאפשר לנו לבצע את הפעילות הזאת, לצד כמובן הניסיון המקצועי שיש לנו בטיפול בכל התחומים הללו.

אלכס קושניר: אתם בעצם מבצעים פעילות סביבתית לחברה פרטית?

יפתח נאור: לא, אנחנו חברה ממשלתית.

אלכס קושניר: אני מבין, אבל תע"ש הופרטה.

יפתח נאור: תע"ש הופרטה.

יפתח נאור: למה בעצם צריך לבצע פעילות סביבתית בתוך המפעלים האלה?

יפתח נאור: נעבור לשקף הבא וזה יעזור לנו להסביר את זה.

יפתח נאור: בעצם מפעלי תע"ש כולם מזוהמים.

יפתח נאור: לא יכולים להשאיר זיהומים כך בתוך המפעלים הללו.

יפתח נאור: הזיהומים האלה, קודם כול, גורמים סכנה לאדם.

אלכס קושניר: את זה אני מבין, אבל תע"ש היום היא חברה פרטית.

יפתח נאור: אנחנו לא עושים את זה עבור תע"ש.

יפתח נאור: אנחנו עושים את זה במקומות שבהם הם עובדים אבל זה לא עבורם, בסופו של דבר זה עבור המדינה.

יפתח נאור: למה זה עבור המדינה?

ינון אזולאי: הולכים לבנות שם אלפי יחידות דיור.

אלכס קושניר: אני מבין שחברה ממשלתית יכולה לבצע עבודות כאלה במקומות שבהם כבר לא קיימים מפעלים של תע"ש שפונו שם, בקרקעות שבהן עתידים לבנות כל מיני פרויקטים.

אלכס קושניר: אבל לפחות ממה שאני מבין ממך, אלא אם כן אני לא מבין נכון, אתם עושים את הפעילות הזאת גם בטיפול בזיהומים השוטפים של תע"ש היום?

יפתח נאור: אנחנו עושים את הפעילות הזאת במפעלי תע"ש השונים עבור שתי מטרות.

יפתח נאור: מטרה אחת היא על מנת שהמדינה תוכל בסופו של דבר להעביר את תע"ש מתע"ש השרון – זה הפרויקט המרכזי, תיכף נגיע אליו – אל רמת בקע, כך שבסופו של דבר אפשר יהיה לבנות שם כ-36,000 יחידות דיור, זה פעילות אחת במתחם אחד.

יפתח נאור: גם בטירת הכרמל, היכן שתע"ש יושבת, יש תוכנית להעביר את המפעל בטירת הכרמל ליקנעם וגם שם ייבנו דירות.

יפתח נאור: אלה שני פרויקטים מרכזיים שמייצרים יחידות דיור למדינת ישראל.

יפתח נאור: אנחנו פעילים ועושים פעילות עדיין כשתע"ש נמצאת שם בשביל לחסוך בזמן, בשביל לקדם את לוחות הזמנים.

יפתח נאור: זו בעצם המטרה.

אלכס קושניר: הבנתי.

אלכס קושניר: כלומר הפעילות השוטפת של תע"ש בעצם ממשיכה.

יפתח נאור: תע"ש ממשיכה בפעילותה העסקית.

אלכס קושניר: תוצאת הלוואי של הפעילות העסקית של תע"ש היא המשך זיהום הסביבה.

יפתח נאור: ממש לא.

יפתח נאור: בעבר, לפני שהייתה רגולציה, כך היה המצב.

יפתח נאור: כבר שנים רבות יש רגולציה מחמירה של המשרד להגנת הסביבה וזה לא קורה יותר.

יפתח נאור: אנחנו מדברים על בעיות העבר שצריך לתקן אותן ולנקות אותן.

דקלה בטאט: רק כדי לדייק, כשמדברים על המשך הפעילות של תע"ש, זה לא תע"ש, כי תע"ש היא נצר השרון, אלא החברה החדשה שבאה במקום תע"ש, שהיום זה אלביט.

יפתח נאור: אגיד מה אנחנו עושים ותיכף גם נשלים את התשובה.

יפתח נאור: זו הפעילות שלנו:

יפתח נאור: חקר ושיקום קרקע – חקר קרקע מזוהמת במתחמי תע"ש.

יפתח נאור: כמובן שלפני שעושים שיקום צריך לעשות חקר קרקע, לראות מה המזהמים שיש שם, להכין תוכנית שיקום.

יפתח נאור: לא ישר משקמים אלא קודם כול לומדים את המצב, שזו פעילות מורכבת כשלעצמה.

יפתח נאור: שיקום של קרקעות תע"ש; טיפול במים מזוהמים של תע"ש, ובחלק מן המקומות יש גם מי תהום מזוהמים, בתע"ש השרון ובגבעון; פינוי מבנים – באותם מקומות שצריך לפנות את המפעלים של תע"ש צריך לפנות את המבנים, שגם הם מבנים מזוהמים וגם עליהם נדרשת פעילות מיוחדת שיש לנו את המומחיות בה; בנוסף אנחנו גם מטפלים בגמלאים של תע"ש, בבעיות שיש לגמלאים, בשכר של גמלאים – זה נשאר בטיפולנו; ותביעות של תע"ש – תע"ש נמכרה ללא מחויבויות עבר לתביעות.

יפתח נאור: בעצם אנחנו נכנסנו בנעלי תע"ש הישנה ומטפלים בכל התביעות שישנן, תביעות בנושאים של סביבה ובנושאים של עובדים וארנונה ומגוון שלם של תביעות, בזה אנחנו מטפלים.

יפתח נאור: יש לנו פעילות מגוונת שמוצגת כאן.

יפתח נאור: נעבור לשקף הבא.

יפתח נאור: אנחנו פועלים במפעלי תע"ש ברחבי המדינה: בטירת הכרמל עושים חקר מי תהום וחקר קרקע מזוהמת; בגבעון; בשטח 209 – אלה שני מפעלים פעילים של תע"ש, שם אנחנו עושים את הפעילות הזאת לא בשביל למכור את הקרקע בסופו של דבר, כי אלה מפעלים שמתוכננים להישאר, אלא בשביל לוודא שאפשר לחיות עם הזיהומים או שצריך לטפל בהם, גם בגבעון וגם בשטח 209.

אלכס קושניר: אם אני מבין נכון, מתישהו הפעילות של החברה אמורה להיפסק.

ינון אזולאי: בסוף שנת 2022.

יפתח נאור: תיכף אסביר את זה.

יפתח נאור: יש לנו שני תקציבים: תקציב שוטף, שמדברים עליו היום, ותקציב פרויקטים, שאושר בוועדת הכספים בעבר, בשנת 2018.

יפתח נאור: מתוך ה-153 מיליון שקל, יש לנו הסכמי מימון על 52 מיליון שקל, מזה כרגע אנחנו פועלים.

יפתח נאור: אנחנו צריכים לבצע את הפרויקטים שנכללו באותה מסגרת תקציבית, שהם פרויקטים צבועים של אותם 153 מיליון שקל.

יפתח נאור: כאשר נסיים את הפרויקטים האלה המדינה תצטרך להחליט מה היא עושה עם החברה, האם היא רוצה לתת לה סכומים נוספים על פי החלטת ועדת השרים לענייני הפרטה מבחינת מטרות החברה, מה שנקבע לה, שיש לה את הסמכויות להמשיך ולטפל.

יפתח נאור: אנחנו כמובן תלויים בתקציבים נוספים.

יפתח נאור: כרגע התקציבים שיש לנו הם 153 מיליון שקל שכבר אושרו לפרויקטים ותקציב שוטף שאנחנו מדברים עליו היום.

יפתח נאור: אבל כמובן המשך התקציבים מבחינתנו חשוב מאוד.

יפתח נאור: זה החלטה של המדינה, לא שלנו.

יפתח נאור: אנחנו כמובן חושבים שאנחנו יכולים וסומכים על עצמנו שנוכל להמשיך הלאה באותה פעילות.

יפתח נאור: כרגע אנחנו מדברים על 153 מיליון שקל, שזה תקציב שיסתיים כאשר נסיים את אותם פרויקטים בשנת 2022, וב-2023 את מה שנשאר.

יפתח נאור: אנחנו פועלים בכל מפעלי תע"ש ברחבי המדינה.

יפתח נאור: הפרויקט החשוב ביותר שלנו זה תע"ש השרון.

יפתח נאור: שם יש לנו ארבעה פרויקטים.

יפתח נאור: אולי קודם נבין את הנושא של תע"ש השרון ואת חשיבותו.

יפתח נאור: מדובר על מתחם של 6,000 דונם במרכז הערים רמת השרון, הוד השרון והרצליה, אזור ביקוש מרכזי מאוד.

יפתח נאור: מתוכנן לבנות שם 36,000 יחידות דיור.

יפתח נאור: כמובן שללא הפעילות הסביבתית שאותה אנחנו מבצעים, ונמשיך לבצע, בתע"ש השרון אי אפשר לבנות שם כלום.

יפתח נאור: על קרקע מזוהמת אסור לבנות.

יפתח נאור: זה אומר שאנחנו צריכים להשלים את הפרויקטים שאנחנו מבצעים כיום.

יפתח נאור: אלה הפרויקטים.

יפתח נאור: את חלקם כבר ביצענו: מחפורות במלבין ביצענו, פרויקטים אחרים אנחנו מבצעים בימים אלה ונמשיך לבצע בשנים הקרובות, בשנת 2022 ו-2023, והם פרויקטים חשובים מאוד.

יפתח נאור: זה כמובן חלק מן התקציב, לא הכול.

יפתח נאור: עדיין אין כאן תקציב לשיקום קרקע ולפינוי של כל המבנים.

יפתח נאור: המדינה תצטרך להחליט מתי ואיך היא מתקצבת את הפרויקטים הללו.

יפתח נאור: זו הפעילות שלנו, כפי שאמרתי, פרויקט מרכזי מאוד, חשוב מאוד.

יפתח נאור: את עיקר המשאבים והאנרגיות שלנו אנחנו משקיעים בפרויקט הזה.

יפתח נאור: אם מדברים על לוחות זמנים, מה עשינו מ-2019 – 2019 היא השנה שבה התחלנו את הפעילות שלנו אחרי שנחתמו הסכמי המימון עם המדינה על אותם 52 מיליון שקל, שהם חלק מן המסגרת התקציבית של 153 מיליון שקל שכבר אושרה פה.

יפתח נאור: ביצענו פרויקט של מחפורות מלבין – זה פרויקט של הוצאת מזהמים מתוך הקרקע, פסולות שהוטמנו בבורות.

יפתח נאור: נמשיך הלאה: בשנת 2020 התחלנו בתכנון, ודי סיימנו השנה את התכנון ואת ההסכם על מחפורת נפיצה – זה עוד פרויקט חשוב, יש שם חשד לנפלים, למוקשים שהוטמנו שם, פרויקט חשוב מאוד שאנחנו עושים ביחד עם הרלפ"ם (הרשות לפינוי מוקשים).

יפתח נאור: אנחנו בעיצומו של פרויקט חקר קרקע – הדבר החשוב ביותר שם הוא לדעת איזה מזהמים נמצאים, איפה הם נמצאים, אילו ריכוזים ומה תוכנית השיקום שאנחנו מייעדים למתחם הזה.

יפתח נאור: ונושא של כתיבת התורה בפיילוט של פינוי מבנים – זה פרויקט שבו אנחנו מתקפים את השיטה של פינוי מבנים מזוהמים בתע"ש.

יפתח נאור: כפי שאמרתי, מבנים מזוהמים זה פרויקט בפני עצמו שצריך לדעת איך לעשות.

יפתח נאור: כפי שאתם רואים כאן, יש לנו תוכנית עבודה.

יפתח נאור: בנוסף נערך חקר קרקע במפעלי תע"ש אחרים שעשינו בשנים 2019–2020 וממשיכים ב-2021.

יפתח נאור: בשנה הבאה אנחנו צריכים להמשיך בחקר ושיקום קרקע במפעלים נוספים בקריית שמונה ובנצרת עילית.

ינון אזולאי: אני רואה פה שסיום הפרויקט אמור להיות בשנת 2023.

ינון אזולאי: בפעם שעברה שהיית פה הצהרת שזה יהיה בסוף שנת 2022.

ינון אזולאי: למה הפיגור?

יפתח נאור: מה שקרה בעיקר הוא שעדיין לא נחתמו הסכמי מימון המשכיים.

יפתח נאור: כפי שאמרנו, קיבלנו 52 מיליון שקל ואנחנו צריכים לקבל עוד כסף.

יפתח נאור: יש עדיין כספים שאנחנו מדברים עליהם עם המדינה על מנת לחתום על הסכמי מימון.

יפתח נאור: אני מקווה שהסכמי המימון האלה ייחתמו בהקדם ואז נוכל להמשיך.

ינון אזולאי: כלומר אם לא ייחתמו הסכמי המימון האלה אולי תגיע גם ל-2024 ו-2025.

יפתח נאור: אני מניח שהם ייחתמו.

ינון אזולאי: אם עד עכשיו הם לא נחתמו אז כנראה יש בעיה.

ירדן רובינוב: אני כנציגה של החשב הכללי אומרת שהסכם המימון הזה נמצא כרגע בחשב הכללי.

ירדן רובינוב: אנחנו בוחנים אותו.

ירדן רובינוב: יש כמה דברים שאנחנו רוצים להשלים.

ינון אזולאי: זה מתעכב למעלה משנה לפחות, אם לא יותר.

ירדן רובינוב: זה התעכב במהלך השנה האחרונה.

ירדן רובינוב: הצפי הוא שזה ייחתם ברבעון הקרוב.

ינון אזולאי: את מבינה שכל יום שאתם לא חותמים זה עוד הוצאה כספית.

ירדן רובינוב: אנחנו מבינים את זה ואנחנו לוקחים את זה בחשבון.

ירדן רובינוב: חשוב לציין שהעיכוב לא נובע סתם, הוא נובע מכך שאנחנו מבינים שההסכם שעומד להיחתם על 70 מיליון שקל, כרגע הבקשה היא ל-100 מיליון שקל, זה יתרת הסכום מתוך ה-153 מיליון שקל, זה סכום גדול מאוד שמצריך בקרה ושיתוף פעולה בין משרדים רבים: המשרד להגנת הסביבה, משרד הביטחון, משרד האוצר.

ינון אזולאי: אתם רואים את היעד שלהם, של שנת 2023, כיעד סופי לפי הצפי?

ינון אזולאי: הם מחכים לכם בעצם.

ירדן רובינוב: הם מחכים לנו.

ירדן רובינוב: כל עיכוב שלנו מעכב אותם בהוצאה לפועל של הפרויקטים.

ינון אזולאי: אתם מודעים לכך ואתם יודעים שזה כבר עוכב בשנה ואתם כמעט בטוחים שבאמת תעמדו בזה כדי שבשנת 2023 זה יהיה הפעם האחרונה והפרויקט הזה סוף-סוף יסתיים.

ירדן רובינוב: אנחנו לוקחים את זה בחשבון.

ירדן רובינוב: חשוב לציין שהעיכוב נובע עקב הקמה של מנגנון בקרה וליווי שמצריך שיפור כדי ללוות את החברה.

ירדן רובינוב: זה לא עיכוב סתם.

אלכס קושניר: האם נשב פה בשנה הבאה ונשמע אותן תשובות?

ירדן רובינוב: לגבי הפרויקטים, אנחנו מעריכים שזה ייחתם לקראת ינואר הקרוב.

נירה שפק: מה גורם להערכה שלכם שזה באמת יהיה בינואר, בשונה מהערכות קודמות?

ירדן רובינוב: אנחנו כרגע מקימים את המנגנון שילווה את החברה ויבצע את הבקרה בצורה טובה יותר.

אלכס קושניר: עד עכשיו לא עשיתם את זה?

ירדן רובינוב: לא.

ירדן רובינוב: אנחנו עושים את זה.

ירדן רובינוב: אלך צעד אחד אחורה כדי להסביר על נצר השרון.

ירדן רובינוב: צריך להבין שזו חברה שהיא לא זרוע ביצוע של אף משרד.

ינון אזולאי: זו השאלה: למה היא לא זרוע ביצוע?

ינון אזולאי: זאת אותה שאלה ששאלנו קודם.

ינון אזולאי: הרי אתה בא בכל שנה, אז למה הם לא זרוע ביצוע?

אלכס קושניר: זו שאלה מקסימה.

ינון אזולאי: בדיוק אותה שאלה ששאלנו בדיון הקודם היום, כאילו אנחנו באותו דיון.

ירדן רובינוב: החברה היא לא זרוע ביצוע.

ירדן רובינוב: לפי ההיסטוריה של החברה היה מתבקש שהיא תהיה זרוע ביצוע של משרד הביטחון.

ירדן רובינוב: משרד הביטחון כרגע לא לוקח בעלות על החברה והיא מתנהלת ישירות תחת החשב הכללי.

ירדן רובינוב: זו גם הסיבה שהמימון הוא דרך הסכמה - - -

ינון אזולאי: אתם בעד שהם יהיו זרוע ביצוע?

ירדן רובינוב: כן, ברור.

ינון אזולאי: ומשרד הביטחון נגד?

נירה שפק: השאלה אם הוא בחן.

נירה שפק: לא בטוח שהוא נגד.

נירה שפק: לא שמענו את העמדה של משרד הביטחון.

נירה שפק: חיפשתי.

נירה שפק: אין.

אלכס קושניר: לעומת הדיון הקודם, כאן החברה מתישהו צריכה להפסיק את פעילותה, זה ייעודה בעצם, ולכן פחות חשוב לי האם זה זרוע ביצוע או לא זרוע ביצוע.

אלכס קושניר: אם אתם יודעים לתת את המעטפת המימונית כדי לאפשר לחברה לפעול זה פותר את הבעיה.

אלכס קושניר: במידה ולא, תגידו ואז אנחנו כאן נבקש בכל זאת מן הממשלה לשקול להפוך את החברה לזרוע ביצוע כדי שהדברים יתחילו להתבצע.

אלכס קושניר: השאלה אם אתם אומרים שבינואר אנחנו עומדים בזה.

ירדן רובינוב: העיכוב נובע מכך שההתנהלות כפי שבוצעה כרגע, נצר השרון היא תחת החשב הכללי בבקרה וליווי, כשבעצם זה פרויקטים ענקיים, שמערבים את כל מה שקשור לקרקע והמשרד להגנת הסביבה, את משרד הביטחון.

אלכס קושניר: את כל הבעיות אני מבין.

אלכס קושניר: השאלה היא איך את יודעת שבינואר אתם פותרים אותן.

ירדן רובינוב: כרגע אנחנו מתקדמים יפה מאוד עם הקמת המנגנון.

ירדן רובינוב: אני לא צופה שתהיה בעיה.

ירדן רובינוב: המנגנון זה ועדת היגוי שתורכב מכלל הנציגים של המשרדים.

אלכס קושניר: הוועדה מבקשת לקבל דיווח גם מן החברה וגם מן החשב הכללי כאשר הפתרון הזה יושג.

אלכס קושניר: אם הפתרון לא יושג אני לא יודע איך נאשר הקצאת מניות נוספת בשנה הבאה כי בעצם בכל פעם אנחנו מושכים ומושכים ומושכים, וחבל.

יפתח נאור: זה נכון.

יפתח נאור: אני מסכים שצריך לתת את הסכם המימון הזה כמה שיותר מהר, כדי שנוכל להמשיך לעבוד.

יפתח נאור: צריך גם לקחת בחשבון, גם כאן המדינה מתישהו צריכה להחליט, ולדעתי בהקדם, מה הלאה, כי עדיין הבעיות ברמת השרון ובמקומות אחרים לא נפתרו.

יפתח נאור: התקציב של 153 מיליון שקל מטפל רק בחלק מן המקרים.

יפתח נאור: אנחנו מחכים כמובן לראות איך זה יתפתח הלאה מבחינת הפעילות של החברה מעבר לשנת 2023 על פי התקציבים שיהיו.

אלכס קושניר: אני מבקש שתסביר על השינויים בתקציב השוטף.

דקלה בטאט: אני רוצה לדייק.

דקלה בטאט: כל הזמן מתייחסים פה לשנים 2022 ו-2023 ואומרים שהחברה מסיימת את פעילותה.

ינון אזולאי: ה-153 מיליון שקל יישארו לכם.

ינון אזולאי: לא סוגרים, לא פושטים רגל, הכול בסדר.

אלכס קושניר: לא הורגים את החברה, אל תדאגו.

דקלה בטאט: התאריכים האלה, של 2022 ו-2023, מתייחסים רק לפרויקטים המבוצעים היום על ידי החברה.

אלכס קושניר: זה ברור לגמרי.

אלכס קושניר: לא סוגרים אתכם ב-2023.

ינון אזולאי: להערכתנו גם המנכ"ל ימשיך, הוא טוב, הכול בסדר.

נירה שפק: אנחנו בעד לסגור את זה ושיהיה שלום עולמי ונשתול פרחים ויהיו כלניות, אנחנו בעד.

אלכס קושניר: זה מה שנצר השרון עושה, שותלת פרחים וכלניות סביב הבניינים.

ינון אזולאי: אבל היא עושה את זה בלי שלום עולמי.

יפתח נאור: התקציב השוטף מורכב מפעילות של החברה.

יפתח נאור: שכר עבודה – אנחנו בסך הכול 10 עובדים; יועצים ונותני שירותים.

ינון אזולאי: ברכות לעובד החדש שנכנס, בשנה שעברה היו 9 עובדים ועליתם בעוד אחד.

יפתח נאור: מחשוב; ביטוחים.

יפתח נאור: בעצם זה תקציב הנהלה וכלליות די קלאסי של חברה בסדר הגודל שלנו.

אלכס קושניר: אני רואה שהוצאות מחשוב לא היו לכם בשנה שעברה ועכשיו יש לכם.

אלכס קושניר: מה הוספתם?

יפתח נאור: עד שנת 2020 המחשוב ניתן בצורה מסוימת על ידי אלביט, תע"ש מערכות.

יפתח נאור: כרגע עשינו הסכם חדש עם חברה ומכניסים את זה בצורה יותר רצינית ונכונה, אז זה סכום שהופיע השנה.

יפתח נאור: כפי שאתם רואים, יש קצת שינויים בין הסעיפים, הביטוחים קצת ירדו, השכר והנלוות הוא אותו דבר.

יפתח נאור: בעצם ההוצאות שלנו די קבועות, בסדר גודל של 8.5 מיליון שקל.

יפתח נאור: אנחנו לא ממצים את כל הסכום, רואים שיש כאן קיזוזים משנה קודמת אז הסכום כמובן מתקזז.

יפתח נאור: השנה הסכום הוא 466,000 שקל שקוזזו.

ינון אזולאי: כמה יועצים ונותני שירותים יש לכם?

יפתח נאור: סדר גודל של כעשרה – רואה חשבון, עורך דין, יועצים בתחום הקרקע, בתחום הביטוח, בתחום הבטיחות.

יפתח נאור: ויש גם משתנים – כאלה שבאים למשימה.

ינון אזולאי: זה כמעט חופף את שכר העובדים.

יפתח נאור: אכן הסכום דומה.

יפתח נאור: אלה הסכומים שאנחנו מוציאים.

יפתח נאור: כפי שאמרתי, זה עורכי דין, רואה חשבון.

אלכס קושניר: מה קרה בביטוחים?

אלכס קושניר: מצאתם סוכן ביטוח טוב יותר שהוריד לכם את המחיר בשני-שלישים?

יפתח נאור: לא, זה עניין טכני.

דקלה בטאט: אלה ביטוחים שקשורים לפעילות שלנו.

דקלה בטאט: בשנת 2020 הוספנו ביטוח שהיה קשור לפעילות הסביבתית שלנו, זה ביטוח יקר מאוד בדרך כלל.

דקלה בטאט: השנה בגלל שהמחצית הראשונה של השנה הייתה מיועדת לתכנון אז הביטוח הזה לא נדרש.

דקלה בטאט: זה אותו סוכן ביטוח.

אלכס קושניר: חברים, יש שאלות?

ינון אזולאי: שאלתי שאלות תוך כדי.

ינון אזולאי: רק לגבי עניין הזרוע הביצועית – אנחנו לא מבינים את זה, לא עכשיו ולא מקודם.

ינון אזולאי: לא נכון שזה ימשיך להיות כך.

ינון אזולאי: בישיבה הקודמת הרב גפני אמר להם שהם לא יכולים להמשיך להיות כמקבצי נדבות.

ינון אזולאי: אם זו חברה ממשלתית וסומכים עליה – שתהיה זרוע ביצועית, נגמר הסיפור.

ינון אזולאי: לא צריך לבוא בכל שנה.

ינון אזולאי: זה יותר נכון, יותר ראוי.

ינון אזולאי: היה את זה גם קודם עם פארק אריאל שרון וגם עכשיו.

אלכס קושניר: יש הבדל משמעותי מאוד בין ההצגה כאן להצגה שם.

אלכס קושניר: מבחינת השקיפות והרצינות באמת כל הכבוד לכם על ההצגה.

נירה שפק: בוודאי בהשוואה לדיון הקודם, כשאנחנו רואים כאן את הפירוט של הפרויקטים ואת פירוט שורות התקציב – זו השקיפות שאנחנו רוצים לראות, שתאפשר לנו לקבל החלטות.

אלכס קושניר: אגב, כל המחמאות האלה, זה לא אומר שאתם מקבלים בונוס.

נירה שפק: זה רק אומר שהיה דיון לא טוב קודם.

ינון אזולאי: זה רק אומר שכאשר הייתם בפעם שעברה אצל הרב גפני למדתם לקח והפקתם לקחים טובים.

אלכס קושניר: אני מעלה להצבעה את הבקשה לאישור השקעה בחברת נצר השרון בע"מ בהתאם לסעיף 10 לחוק החברות הממשלתיות, התשל"ה–1975 בסכום של 8,033,805 שקלים.

אלכס קושניר: מי בעד? מי נגד?

אלכס קושניר: בעד – רוב

אלכס קושניר: הבקשה אושרה.

אלכס קושניר: תודה רבה.

אלכס קושניר: אני מבקש לקבל את הדיווח ברגע שהבעיה בין החשב הכללי לבין החברה תוסדר.

אלכס קושניר: הישיבה נעולה.