ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 25, 2021-10-06 09:05

וליד טאהא: מתחילים דיון שני, פרק י"ח (תכנון ובנייה), סימן ב', שימוש במגרשים המיועדים לתעסוקה ושימושים ממשלתיים, מתוך הצעת חוק התוכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2021 ו-2022, התשפ"א-2021 (מ/1443), הכנה לקריאה שנייה ושלישית.

וליד טאהא: תומר, היועץ המשפטי של הוועדה, רענן את הזיכרון, איפה אנחנו עומדים עכשיו.

תומר רוזנר: במסגרת הדיון היום אנחנו דנים בעצם בשלושה נושאים, נושא אחד הוא הנושא של אפשרות להסב שטחי תעסוקה למשרדים.

תומר רוזנר: אני מבקש לא לבלבל את זה עם ההצעה שדנו בה כבר פעמיים.

תומר רוזנר: יש פרק אחר בחוק שכותרתו סחירות מוסדית והוא עוסק בהסמכת ועדות מקומיות להסב במסגרת תוכניות, שטחי תעסוקה לשטחי משרדים.

תומר רוזנר: אנחנו לא דנים בזה כרגע.

תומר רוזנר: אנחנו דנים בהיבט אחר של הסבת תעסוקה למגורים.

תומר רוזנר: זה נושא אחד.

תומר רוזנר: הנושא הזה בו יש שני סעיפים, סעיף אחד שמקים ועדת משנה במועצה הארצית שתוכל להסב במסגרת תכנון ללא הגבלה בעצם שטחי תעסוקה לשטחי מגורים.

תומר רוזנר: הוצע ההרכב של הוועדה.

תומר רוזנר: הוצע שזאת תהיה ועדה שאי אפשר יהיה לערור על החלטותיה.

תומר רוזנר: ועדת המשנה של המועצה הארצית, תהיה לה סמכות של ועדה מחוזית לצורך הסבת שטחי תעסוקה למגורים במסגרת תוכניות.

תומר רוזנר: הסעיף השני עוסק בהיתר להוספת שימושים למגורים באמצעות פנייה ישירה לוועדה המקומית ללא צורך בתוכנית, כלומר דילוג על שלב התכנון של שינוי הייעוד הזה ומתן היתר ליזם שמבקש זאת להמיר שטחים מתעסוקה למגורים בצורה של היתר לתוספת שימוש ולהגדלת שימוש.

תומר רוזנר: בהקשר הזה יש לנו שני מסלולים, מסלול אחד זה מסלול של הגדלת שימוש למגורים בתוכניות שכבר יש בהן עירוב שימושים של תעסוקה ומגורים, כך שאפשר יהיה להגדיל את השימוש הזה עד 30%.

תומר רוזנר: במסלול השני שבו יש לנו מגרש שמיועד רק לתעסוקה, אפשר להוסיף שימושים למגורים גם בהיקף של עד 30%.

תומר רוזנר: גם כאן ההצעה כוללת פירוט של התנאים שבהם ניתן לבקש את ההיתר הזה.

תומר רוזנר: ניתנים התנאים שבהם הוועדה המקומית בעצם חייבת להתיר את השימוש הזה למי שמבקש זאת.

תומר רוזנר: זה נושא אחד.

תומר רוזנר: הנושא השני הוא נושא של הגמשת תנאים בתוכנית.

תומר רוזנר: הבקשה היא לאפשר למוסד התכנון המוסמך "לוותר" על תנאים שנקבעו בתוכנית כתנאי למימושה.

תומר רוזנר: למשל, תנאי למימוש תוכנית הוא הקמת מחלף.

תומר רוזנר: תנאי למימוש תוכנית הוא מתן פתרון ביוב וכו' בנושאי תשתית ודרכים.

תומר רוזנר: יש כזה סעיף שמאפשר למוסד התכנון המוסמך לעשות את זה.

תומר רוזנר: הבקשה היא להגמיש עוד יותר את האפשרות הזאת ולאפשר לו לוותר על התנאי הזה שקיים בתוכניות אם לדעתו ניתן לספק את אותו שירות תשתית או את התשתית הנדרשת ברמה סבירה אלטרנטיבית, ועל החלטותיו של אותו מוסד תכנון מוסמך אפשר יהיה להגיש ערר, מה שכיום לא קיים.

תומר רוזנר: זה הנושא השני.

תומר רוזנר: הנושא השלישי הוא נושא של שימושים ממשלתיים.

תומר רוזנר: מבקשים, א', להרחיב את הגדרת צרכי ציבור שלמטרתם ניתן להפקיע מקרקעין, ולכלול בה רשימה של שימושים שהם מאופיינים כשימושים ממשלתיים.

תומר רוזנר: החלק השני של ההצעה השלישית הוא לקבוע שוועדה מקומית לא תוכל להפקיע שטחים שמשמשים לשימושים ממשלתיים בפועל ומנוהלים על ידי מינהל הדיור הממשלתי, אלא בהסכמת מנהל מינהל הדיור הממשלתי, כרגע ההצעה, אנחנו נציע לשנות את זה, אבל כרגע ההצעה היא שלא ניתן יהיה להפקיע את אותם שטחים בלא הסכמה של מנהל מינהל הדיור הממשלתי ולרשום אותם על שם הרשות המקומית או על שם אחר.

תומר רוזנר: אלה שלושת הנושאים.

תומר רוזנר: אין כל כך קשר ביניהם.

תומר רוזנר: הם נושאים שכל אחד עומד בפני עצמו.

תומר רוזנר: לפני שאדוני יפתח את הדיון, יש לנו תיקוני נוסח לא מהותיים ברובם, אבל אני מציע שרעות תציג אותם בפני הוועדה.

תומר רוזנר: הם מסומנים בנוסח שבפניכם בסימון ירוק.

וליד טאהא: היו נושאים שאני מבין שיש לגביהם הסכמות, אז אולי ניתן למתן.

וליד טאהא: אתה רוצה להציג?

איתן גינזבורג: עם מי ההסכמות, אדוני?

קריאה: שלטון מקומי.

וליד טאהא: עם האנשים שאתה אוהב, איתן.

וליד טאהא: אני סומך עליך.

וליד טאהא: מתן, בקצרה, ואחרי זה נחזור לרעות.

מתן יגל: ישבנו באמת עם השלטון המקומי והגענו להסכמות לגבי כל מיני עדכונים ושינויים בנוסח.

מתן יגל: הדבר הראשון, בעצם אמרנו שהמסלול של ההקלה לא יחול כבר על זכויות שמומשו, זאת אומרת אם יש כבר היום בניין שיש לו תעסוקה, משרדים בעצם שקיימים, אז לא יסבו בניין קיים שכבר בנוי ובעצם יהפכו אותו למגורים.

מתן יגל: דבר שני, הכנסנו מינימום של 40 יחידות דיור - - -

רעות בינג: רגע מתן, אולי תדייק את הראשון.

מתן יגל: אם יש היום מבנה בנוי, זכויות בנייה בעצם שמומשו, אז לא יוכלו בעצם לבוא ולהסב אותם.

מתן יגל: דרך אגב, זה בא בעיקר מתוך מקום של הרשויות שבאו ואמרו שככל שעכשיו נוריד שטח מסחרי שכבר היום יש להם ארנונה גבוהה, אז יש להם פה פגיעה באיתנות הפיננסית של הרשויות ולכן בעצם הם לא רוצים שניגע בזה.

תומר רוזנר: זאת אומרת, בשני המסלולים מה שאתם מציעים כרגע זה שזה יהיה רק על בנייה חדשה.

מתן יגל: נכון.

מתן יגל: אני כן אדייק ואגיד שיכול להיות מצב שאם למשל יש מבנה תעסוקה שלא כל הזכויות מומשו בו, אז מה שמומש, כמובן אנחנו לא נסב ואם יש חלק שהוא לא מומש, אז יהיה אפשר לעשות את בהקלה, אבל עוד פעם, זה לא לגעת במבנים קיימים.

תומר רוזנר: זה לא ברור מה שאתה אומר.

מתן יגל: אז אני אחדד שוב.

איתן גינזבורג: שטחים שלא מומשו, מבחינתו אפשר להעביר את זה למגורים.

תומר רוזנר: באיזה היקפים?

תומר רוזנר: יש עכשיו מגרש שמותר לבנות בו חמש קומות תעסוקה.

מתן יגל: אני אתן דוגמה.

מתן יגל: אם יש כרגע למשל מגרש של 1,000 מטר שבנו רק חלק מתוכו, אז על החלק שעוד לא בנו בכלל, שהוא עוד לא בנוי, אז יהיה אפשר 30%.

תומר רוזנר: מתוך מה שלא בנו?

מתן יגל: לא, 30% מהכול אבל ובלבד שזה לא בנוי.

מתן יגל: אם עד היום כבר בנו 900, אפשר מקסימום 100.

מתן יגל: אם בנו עד היום 600, אפשר מקסימום 300.

תומר רוזנר: אני לא הבנתי את מה שאתה אמרת.

וליד טאהא: זה הנושא שהוסכם מול השלטון המקומי, נכון?

מתן יגל: כן.

רעות בינג: זה הסעיף של המימוש.

תומר רוזנר: זה לא מתיישב עם כל ההסדר.

מתן יגל: אני אסביר עוד פעם.

מתן יגל: הרעיון בבסיס הוא בא ואומר שאם כיום יש מבנה קיים שהוא כבר משמש לתעסוקה, כבר יש ממש משרדים בנויים, אז אנחנו לא יכולים לגעת בהם.

מתן יגל: לא נסב אותם למגורים.

מתן יגל: אם יש מצב שיש תוכנית מסוימת שהיא כולה הייתה לתעסוקה אבל לא כולה מומשה, אז יהיה אפשר לממש חלק שלא מומש, כן להסב אותו למגורים ובלבד שהחלק שאנחנו נסב לא יעלה על 30% מסך כל הזכויות, זאת אומרת מסך אותם ה-1,000 מטר.

רעות בינג: מסך החלק שמומש.

איתן גינזבורג: לא, מ-100% זכויות על הקרקע.

רעות בינג: זה סותר סעיף אחר שהוא מחייב שהמימוש יהיה ביחס הזה 30:70.

תומר רוזנר: זה מאוד בעייתי.

מתן יגל: אין בעיה להגיד שזה גם יהיה בקצב של - - - .

מתן יגל: זה ניואנס.

תומר רוזנר: זה מאוד מורכב.

תומר רוזנר: במגרש שמיועד רק לתעסוקה מומש חמש קומות, והתוכנית עצמה אמרה שאפשר שש קומות לצורך העניין.

תומר רוזנר: מה אפשר לעשות שם מבחינתכם?

שלומי הייזלר: תדבר באחוזים.

שלומי הייזלר: זה קצת קשה בקומות.

איתן גינזבורג: זה גם קומות, אדוני.

איתן גינזבורג: התוכנית מתייחסת גם לאחוזים אבל גם לקומות.

שלומי הייזלר: בסדר, אבל יותר קל בדוגמה.

שלומי הייזלר: אם הקומה העליונה לא עוברת את ה-30% מסך כל הזכויות המקוריות, קומה שישית, אז יהיה אפשר לכאורה לעשות שם מגורים.

תומר רוזנר: זה בעיניי מאוד מורכב.

תומר רוזנר: אם אתם מדברים על בנייה חדשה, אני יכול להבין.

תומר רוזנר: זה לא מתיישב עם כל ההסדר.

תומר רוזנר: צריך לבדוק את זה.

תומר רוזנר: זה לא פשוט בעינינו לפחות.

מתן יגל: דבר נוסף שעלה מהרשויות והסכמנו, היה איזה חשש שלא רוצים שיבואו להקלה כזאת על כל מגרש שירצו שתיים-שלוש יחידות דיור, אז באנו וקבענו מינימום של 40 יחידות דיור, שזה בעצם תנאי מינימלי בשביל בעצם להגיש את ההקלה.

מתן יגל: נתנו אפשרות לערר, מה שלא היה קודם.

תומר רוזנר: רגע, רגע, רגע, אתה אומר את זה כאילו בביעף.

תומר רוזנר: מה זה 40 יחידות דיור?

תומר רוזנר: איזה גודל?

תומר רוזנר: האם זה גם בדיור מוגן, גם במעונות סטודנטים?

מתן יגל: מבחינתנו כל סוגי יחידות הדיור, גם אם זה השכרה, גם אם זה מגורים, גם אם זה סטודנטים, לא משנה.

מתן יגל: מינימום בשביל לגשת בעצם למסלול הזה, צריך שיהיה 40 יחידות.

איתן גינזבורג: אם יבוא יזם ויציג 40 דירות של 20 מטרים, מבחינתך זה בסדר.

מתן יגל: נכון.

איתן גינזבורג: יש שם סעיף בהמשך שמדבר על גודל הדירות.

איתן גינזבורג: יהיו בהתאם להוראות התוכנית או נמוך מכך.

מתן יגל: נקודה נוספת זה ערר, בעצם לאפשר ערר על החלטת ועדת המשנה.

מתן יגל: עוד נקודה זה לגבי הסיפור של תב"ע מתומהלת שהיא בעצם תב"ע שבמקור מכילה גם מגורים וגם תעסוקה.

מתן יגל: בנוסח הממשלתי אמרנו שאם הוועדה המקומית מסרבת, היא צריכה לקבל את אישור הוועדה המחוזית, אז הסכמנו להוריד את הדבר הזה שבסופו של דבר אין צורך לקבל את אישור הוועדה המחוזית במסלול הזה, אין את הוטו שלהם.

תומר רוזנר: יש בהצעת החוק התייחסות שלכם, שבגלל שיש סירוב של ועדה מחוזית וכו', הערר הולך למועצה הארצית.

תומר רוזנר: מה קורה עכשיו?

קריאה: אם כל ההחלטה הזאת נשארת בסמכות ועדה מקומית, אז הערר לוועדת הערר המחוזית, לא צריך את הסעיף הזה וסעיף 152 לחוק חל.

תומר רוזנר: אוקיי, בסדר.

מתן יגל: הנושא האחרון זה בעצם להרחיב את נציגי השלטון המקומי בוועדת המשנה, בעצם לאפשר שיהיו שלושה נציגים של השלטון המקומי כאשר אחד מהם יהיה בעצם נציג הרשות שבאותה רשות בעצם יש את הבקשה.

תומר רוזנר: זה מה שהוועדה הציעה.

איתן גינזבורג: נכון, זה מה שהצעתם.

מתן יגל: זו גם עמדת השלטון המקומי וקיבלנו אותה.

שרון רופא אופיר: לכן אנחנו בדיון שני.

מתן יגל: זו לא היה הצעה ממשלתית.

וליד טאהא: הוא אומר שהוא מסכים עם מה שהוצע מהוועדה.

שרון רופא אופיר: אז זה בסדר גמור.

מתן יגל: זה גם מה שעלה מהוועדה וגם מה שעלה ממרכז שלטון מקומי והסכמנו לדבר הזה.

וליד טאהא: יש לנו מישהו מהשלטון המקומי?

איתן גינזבורג: אחד מחברי ועדת המשנה הוא נציג היישוב שבו מבקשים את השינוי?

תומר רוזנר: זה מה שהם מבקשים.

איתן גינזבורג: ואם הוא לא חבר המועצה הארצית?

תומר רוזנר: יפה מאוד, שאלה טובה.

תומר רוזנר: כן בקשה, הממשלה.

קריאה: על פי רוב זה לא יהיה מישהו מתוך המועצה הארצית, אלא אם כן זה חוק תל אביב ואז יש להם נציג.

שלומי הייזלר: אנחנו אמרנו שאחד מהנציגים יהיה נציג רשות שבמקומו זה מתבצע, אבל הוועדה היא מבין חברי המועצה הארצית ולא בטוח שאותו ראש רשות - - -

תומר רוזנר: רק תציג את עצמך לפרוטוקול.

שלומי הייזלר: אני יו"ר המועצה הארצית.

שרון רופא אופיר: מה עושים במקרה כזה?

תומר רוזנר: זה לא אפשרי פשוט.

קריאה: אלא אם כן נשנה את סעיף ההגדרות בקביעת החברים.

תומר רוזנר: זה ועדת משנה.

תומר רוזנר: אנחנו לא מקימים מוסד תכנון חדש עכשיו.

מתן יגל: לא יודע, נחשוב על פתרון.

מתן יגל: אני מבין את הנקודה.

איתן גינזבורג: יש פתרון.

איתן גינזבורג: אפשר לבטל את ועדת המשנה.

וליד טאהא: טוב, היא לא הייתה ולא שמעה את הדברים.

מירה סלומון: הייתי בזום, אדוני.

וליד טאהא: היית בזום איתנו?

מירה סלומון: כן, אדוני.

וליד טאהא: תגיבי על מה ששמעת עד עכשיו.

מירה סלומון: בוקר טוב לוועדה, אני ממרכז השלטון המקומי.

מירה סלומון: אכן התקיים דיון עם נציגי האוצר, במסגרתו עמדנו על הנושאים שהוצגו על ידי נציג משרד האוצר בשתי התייחסויות למה שנאמר.

מירה סלומון: ביחס למבנים קיימים, העמדה שאנחנו דיברנו זה מבנים קיימים שבהם לא נוגעים, שזה לא חל על מבנים קיימים.

מירה סלומון: לא לובנה סוגיה של מצב שבו מבנה ניבנה בחלקו, זאת אומרת מומשו חלק מזכויות הבנייה ועכשיו מבקשים לממש חלק נוסף.

מירה סלומון: ההתייחסות שלובנה הייתה שבמבנים קיימים לא נוגעים.

שרון רופא אופיר: אז זה רק בנייה חדשה?

מירה סלומון: רק בבנייה חדשה בתוכניות קיימות שעדיין לא ניבנו.

מירה סלומון: זו הייתה ההבנה מהצד שלנו.

מירה סלומון: ההבהרה שעכשיו הוצגה על ידי נציג משרד האוצר, אני צריכה לבדוק מה עמדתנו לגביה, כיוון שזו דקות שלא לובנה וכפי שאמר היועץ המשפטי לוועדה, יש עם זה משמעויות כשמדברים על מצד אחד לפחות 40 יחידות דיור, מצד שני לכל היותר 30%.

מירה סלומון: גם ההיתכנות של סיטואציה שבה בנייה נעשתה בחלקה ולא כל זכויות הבנייה שהוענקו בתוכנית מומשו, לא ברור שהיא בכלל מייצרת היתכנות להסבת תעסוקה למגורים.

מירה סלומון: אנחנו צריכים לבדוק את הסוגיה הזאת.

מירה סלומון: ביחס לנציגים בוועדת המשנה, לא בלי לבטים קיבלנו את העמדה של משרד האוצר, שוועדה נוספת שתפעל לצד הוועדה המחוזית באישור של תוכניות שעניינן בהסבת תעסוקה למגורים, אכן תפעל.

מירה סלומון: אנחנו ביקשנו גם לקבל את הצעת הוועדה ביחס לעיבוי נציגי השלטון המקומי בוועדה וגם ביחס לעמידה על זכות הערר בוועדת המשנה למועצה הארצית, אבל ביקשנו לשמר את ההסדר החשוב שקיים בותמ"ל, ולקבוע שאחד מהחברים בוועדת המשנה יהיה ראש הרשות שבתחומה נמצאת התוכנית.

מירה סלומון: לשאלת הייעוץ המשפטי לוועדה איך זה מתאפשר כשמדובר בוועדת משנה, התשובה היא שאנחנו מייצרים כאן חקיקה ראשית.

מירה סלומון: אפשר לקבוע ששני חברים בוועדת המשנה יהיו חברי המועצה הארצית, ובנוסף יהיה חבר נוסף שהוא לא חבר במועצה הארצית, ושהוא יהיה ראש רשות שבתחומה נמצאת התוכנית.

תומר רוזנר: זה לא ועדת משנה.

מירה סלומון: אז אפשר לקרוא לזה לא ועדת משנה.

מירה סלומון: לנו לא משנה אם היא תיקרא ועדת משנה, אם ההסדר יהיה כוועדת משנה או כוועדה מיוחדת אחרת, ובלבד שראש הרשות שבתחומה מתוכננת התוכנית, יהיה לו "סיי", הוא יהיה חבר בוועדה, יהיה לו קול מצביע, הוא יוכל לבקש לערור על החלטת הוועדה אם התוכנית שמקודמת בוועדה לא מקובלת עליו.

מירה סלומון: אלה העקרונות שאנחנו דורשים שיהיה בוועדה.

איתן גינזבורג: אני לא מבין למה לרשות המקומית נותנים יד להקמת מוסד תכנון שעוקף את כל תהליך התכנון בישראל.

איתן גינזבורג: אני פשוט לא מצליח להבין את הרציונל של הדבר הזה.

איתן גינזבורג: למה לאפשר את הדבר הזה?

איתן גינזבורג: אתם רומסים פה הליכי תכנון.

איתן גינזבורג: אתם פשוט פוגעים פה בכל עולם התכנון.

איתן גינזבורג: נותנים לזה יד פשוט.

איתן גינזבורג: אני פשוט לא מצליח להבין את הרציונל של הדבר הזה.

איתן גינזבורג: אני הכי מתפלא על ראש מטה התכנון.

שלומי הייזלר: ועדה תכנונית, היא לא עוקפת הליכי תכנון.

שלומי הייזלר: יש מקרים שבהם אנחנו צריכים לקצר ולייעל את הליכי התכנון, וקיצור וייעול של הליכי התכנון, ושמעתי קודם את ההערה גם של אדוני לגבי הותמ"ל, אם לא יהיה ותמ"לים.

שלומי הייזלר: מה שאני אוהב זה את מדינת ישראל ואוהב את זה שיהיה פה הליכים מהירים ויעילים.

שלומי הייזלר: לפעמים צריכים גם ועדות מהירות יותר, יעילות יותר.

שלומי הייזלר: אנחנו נמצאים במשבר של היעדר דיור זמין במדינת ישראל.

שלומי הייזלר: אני לא מחדש פה שום דבר לאף אחד.

שלומי הייזלר: במשבר הזה צריכים לפעמים גם ועדות יותר מהירות, לכן לצד הוועדה המחוזית ומבלי לפגוע בכל הזכויות התכנוניות האחרות, צריכות לקום במקרים כאלה.

שלומי הייזלר: אגב, מדובר גם בהוראת שעה כרגע.

שלומי הייזלר: במקרים כאלה בדיוק כמו הותמ"ל, זה לא עניין של אהבת ותמ"לים.

שלומי הייזלר: זה העניין של צמצום ביורוקרטיה וייעול הליכים במקרים שבהם אנחנו צריכים לעשות את זה כאן ועכשיו, לכן כל ההערות האלה הן לדעתי לא במקום.

איתן גינזבורג: אני אמרתי שההצעה שלכם היא לא במקום.

שלומי הייזלר: בסדר, אוקיי.

שלומי הייזלר: חשבתי שאדוני אמר, ההרצאה.

איתן גינזבורג: לא, ההצעה.

שלומי הייזלר: אני מתנצל, אדוני.

שלומי הייזלר: אני חשבתי שאדוני אמר ההרצאה, ולא ניסיתי להרצות אלא עניתי להערה שהייתה מכוונת כלפי צמצום הליכים בוועדות תכנון.

שלומי הייזלר: אני חוזר ואומר, ועדת משנה של מועצה ארצית לתכנון ובנייה, לומר שהיא לא חלק מהליך תכנון ראוי, נראה לי שזה כבר אמירה מרחיקת לכת.

שלומי הייזלר: זה לגבי הטענה הזאת.

שלומי הייזלר: יש פה טענות שצריכים לבחון אותן.

שלומי הייזלר: אני בהחלט מבין את הטענה שאדוני העלה קודם לגבי נחיצותו של ראש הרשות שבתחומו מבקשים לעשות את זה.

שלומי הייזלר: הוא צריך להיות באיזשהו מקום חלק מהנציגים בוועדה.

שלומי הייזלר: אנחנו מבינים את זה.

שלומי הייזלר: אנחנו נתקלנו כרגע בקושי משפטי.

שלומי הייזלר: אמרנו שנבדוק את העניין.

שלומי הייזלר: אומר היועמ"ש שאי אפשר לעשות את זה על הדרך שנציגת השלטון המקומי הציעה.

שלומי הייזלר: צריכים לבדוק את זה.

שלומי הייזלר: זה בהחלט הערה שאנחנו צריכים לחשוב עליה.

תומר רוזנר: אני רוצה להפנות את תשומת לבכם לנקודה הבאה.

תומר רוזנר: משעה שביטלתם את ביטול הערר, זאת אומרת שאפשר לערור על החלטת ועדת המשנה, מה הצורך בסעיף?

תומר רוזנר: המועצה הארצית יכולה להקים ועדות משנה כאוות נפשה.

תומר רוזנר: היא יכולה להסמיך אותן לטפל בעניינים, לקבוע את הרכבן וכו'.

תומר רוזנר: מה הצורך בסעיף הזה עכשיו?

שלומי הייזלר: לא הבנתי את השאלה.

איתן גינזבורג: תומר, הצורך הוא מהמקום שבו רוצים להוסיף את החבר שהוא מהרשות הרלוונטית.

תומר רוזנר: אז זה להקים ועדה אחרת.

תומר רוזנר: זה לא המועצה הארצית.

איתן גינזבורג: בסדר, אבל אני גם יודע שהמועצה הארצית יכולה להקים איזה ועדה שהיא רוצה באיזה נושא שהיא רוצה.

איתן גינזבורג: ועדת התנגדויות א', ועדת התנגדויות ב', ועדת התנגדויות ג'.

איתן גינזבורג: הם עושים את זה, אבל כדי לעגן את האפשרות שיהיו פה מספר חברים שהם רלוונטיים לנושא הזה, ואני העליתי בישיבה הקודמת.

איתן גינזבורג: למשל, לא הבנתי למה נציג ראש הממשלה צריך לשבת בוועדה הזאת?

איתן גינזבורג: מה הצורך שהוא יישב שם?

איתן גינזבורג: למה נציג משרד האוצר צריך לשבת בוועדה הזאת?

איתן גינזבורג: איזה ערך מוסף יש לדבר הזה?

וליד טאהא: משרד האוצר, דווקא אפשר להבין.

שלומי הייזלר: אני אגיד לאדוני.

שלומי הייזלר: נציג משרד האוצר לטעמי חשוב מאוד.

שלומי הייזלר: הרי חלק מהטענות שיהיו פה כנגד אותן תוכניות זה צורך בתקצובים כאלה ואחרים.

שלומי הייזלר: אני חושב שמשרד האוצר, חשוב שישמע.

שלומי הייזלר: לפעמים זה מאוד חשוב שדווקא נציג משרד האוצר יישב בוועדה כזאת כדי שהוא ישמע את ראש הרשות שיגיד לו, תקשיב, אני לא יכול לעשות את זה כי אין 1, 2, 3, 4, ואולי הוא ימצא פתרונות, לכן דווקא נציג משרד האוצר הוא אולי מהנציגים הכי חשובים בוועדה.

איתן גינזבורג: למה הוא צריך להיות חבר?

איתן גינזבורג: שיבוא להיות משקיף שישמעו את דעתו.

וליד טאהא: לגבי נציג משרד האוצר, אני מקבל.

וליד טאהא: למה נציג ראש הממשלה?

מתן יגל: דרך אגב, הם נמצאים היום בוועדות תכנון, נמצאים במועצה הארצית, נמצאים בותמ"ל.

איתן גינזבורג: זה שהוא קיים, אנחנו יודעים, בכל מקום.

איתן גינזבורג: למה?

וליד טאהא: מה הוא רלוונטי לדיון על 40 דירות ברעננה?

מתן יגל: אני חושב שקודם כל למשרד ראש הממשלה יש הרבה עיסוק היום בעולם התכנון והבנייה.

איתן גינזבורג: למה הוא יותר חשוב למשל מהמשרד להגנת הסביבה?

מתן יגל: קודם כל אני לא חושב שהוא יותר חשוב מהמשרד להגנת הסביבה.

איתן גינזבורג: בחרתם לשים אותו ולא את המשרד להגנת הסביבה למשל.

שלומי הייזלר: בחרנו לשים גם את הגנת הסביבה.

איתן גינזבורג: איפה?

איתן גינזבורג: אני לא רואה את הגנת הסביבה פה.

שלומי הייזלר: זו הייתה הצעתנו.

איתן גינזבורג: בהצעה שמופיעה בפנינו ולא המתוקנת, לא מופיע המשרד להגנת הסביבה.

וליד טאהא: חברים, אנחנו היינו רוצים לראות בדיוק מה סיכמתם, מה לא סיכמתם מול השלטון המקומי, כי נראה לי שלא ברור.

וליד טאהא: לפני זה הבנתי שזה היה יותר ברור, אז שמישהו יחדד את זה.

וליד טאהא: שנית, אני רוצה לתת לשחר סולר, סמנכ"ל אסטרטגיה במינהל התכנון.

וליד טאהא: יש לך מצגת ואני מקווה שהיא לא יותר מדי ארוכה .

שחר סולר: ארבע דקות "גג".

וליד טאהא: בסדר.

וליד טאהא: תעלו את המצגת שלו.

שחר סולר: (הצגת מצגת) טיפה רקע, זה לא עוד עבר אבל יעבור.

שחר סולר: במסגרת החלטת ממשלה 2457 קודמה התוכנית האסטרטגית לדיור.

שחר סולר: התוכנית הזו בעצם מחייבת את מוסדות התכנון לאשר עד שנת 2040 2.6 מיליון יחידות דיור כאשר היעד לבנייה בפועל זה 1.5 מיליון יחידות דיור.

שחר סולר: בעצם הפעילות של מינהל התכנון התרחבה והתוכנית הזו לא מתקדמת רק בדיור כמובן, כי דיור לבד מבחינתנו לא מספק איכות חיים מספקת.

שחר סולר: צריך גם תעסוקה, גם תשתיות ראויות, גם שטחים פתוחים ולכן בעצם אנחנו מקדמים את כל המהלך הזה ביחד.

שחר סולר: במסגרת פרק התעסוקה יש לנו בעצם שלושה "לקוחות" עיקריים, קודם כל האזרח, התושב שצריך תעסוקה איכותית, קרובה לבית, מספקת, שהוא לא צריך לנסוע, לחצות חצי מדינה וגם שהוא יכול - - -

וליד טאהא: אני אוהב את הקטע הזה של תעסוקה קרובה לבית, זאת אומרת בכפר קאסם, בטירה, באום אל פאחם יתחילו לראות תעסוקה קרובה לבית.

שחר סולר: אם התעסוקה משרתת את התושבים המקומיים, אז בוודאי.

וליד טאהא: בדרך כלל מה היא משרתת?

שחר סולר: יש תעסוקה אזורית או ברמה מחוזית או ארצית, שאתה לא בטוח שכולם צריכים - - -

וליד טאהא: הערבים לא עונים על זה.

שחר סולר: לא, זה לא קשור למגזר או לא מגזר.

וליד טאהא: מה זה אם היא משרתת?

וליד טאהא: ברור שתשרת.

שחר סולר: אני בטוח שאתם מכירים את הדיונים שאזור תעסוקה אזורי נמצא בתחום רשות מקומית מסוימת והוא מושך מרשויות אחרות, ואז יש שאלה האם אתה מפזר, מרכז.

שחר סולר: זה לא עניין מגזרי.

שחר סולר: אני מדבר רק על תכנון.

וליד טאהא: אתה מודע לזה שאין אף אזור תעסוקה באף לא ישוב ערבי?

שחר סולר: אני לא מכיר את הנתונים האלה.

שחר סולר: אני מביא כאן נתונים, הם ברמה מחוזית.

שחר סולר: יהיו לנו נתונים ברמת רשויות בשבועות הקרובים.

איתן גינזבורג: לאור הצורך באזורי תעסוקה בערים, אנחנו באים ומצמצמים אזורי תעסוקה.

שחר סולר: איתן, אני מגיע.

שחר סולר: התחלתי עם הלקוחות שלנו, התושב קודם כל.

שחר סולר: לגבי הרשות המקומית, במבנה היום רשויות מתבססות על ארנונה מעסקים, ולכן גם הרשות המקומית כמובן היא לקוח משמעותי.

שחר סולר: כל רשות רוצה היקף משמעותי של תעסוקה.

וליד טאהא: כן, היא לא אוהבת את ההצעה.

שחר סולר: כל רשות רוצה היקף משמעותי של תעסוקה בשטחה.

שחר סולר: הלקוח השלישי זה המדינה והשוק.

שחר סולר: בסוף מדינת ישראל רוצה שעולם התעסוקה יתפתח בכיוונים.

שחר סולר: אנחנו רוצים להיות שחקן משמעותי בעולם, לחשוב על עולם התעסוקה העתידי, מה אנחנו רוצים שהאזרחים היום ילמדו ואיזה שטחים יהיו כדי שבאמת נוכל להיות רלוונטיים גם בעוד עשר ו-20 שנה.

שחר סולר: בסוף שטחים שאנחנו מאשרים היום, עד שיתממשו ועד שיאוכלסו והכול, הם צריכים להיות רלוונטיים.

שחר סולר: יש לנו בעצם את שלושת השחקנים האלה.

שחר סולר: זה הרקע.

שחר סולר: עכשיו אני עובר לנתונים.

שחר סולר: זה צפי המימוש לבנייה בפועל של אזורי תעסוקה בישראל עד שנת 2040.

שחר סולר: איך הגענו לנתונים האלה?

שחר סולר: זה ברמה מחוזית כמו שאתם רואים.

שחר סולר: יש את המחוזות ויש לנו חלוקה למשרדים, מסחר ותעשייה.

שחר סולר: מה שעשינו, לקחנו יועץ כלכלי שבחן את נתוני הארנונה עשר שנים אחורה.

שחר סולר: הוא הלך עשר שנים אחורה, בדק כמה ארנונה לעסקים, כמה יש ומאיזה סוג.

איתן גינזבורג: אני רק רוצה להעיר לך שלבחון את הנושא הזה רק בפריזמה הכלכלית, מצד אחד, מצד שני לקבוע את כמות אלפי המטרים על סמך נתוני הארנונה, כל מי שמבין בשלטון מקומי יודע שאלה נתונים לא רלוונטיים, כי שטחים נבנים על פי שטחים שמאושרים בהיתרי בנייה.

איתן גינזבורג: שטחי ארנונה מחושבים על פי חישובים אחרים לגמרי.

איתן גינזבורג: אתה תמיד משלם יותר על מטרים מאשר יש לך בפועל.

וליד טאהא: אתה אומר, ההיתר לא אומר על השימוש.

איתן גינזבורג: המטרים שאתה משלם עליהם ארנונה גבוהים יותר מאשר מה שבנוי בהיתר.

איתן גינזבורג: אם בנוי לך 100 מטר עסקים, אתה תשלם 120 מטר עסקים.

איתן גינזבורג: הם מציגים לך פה נתונים של שטח על סמך ארנונה שממילא זה מגדיל את העסק הזה.

איתן גינזבורג: אין הרי קשר בין אגף מיסים לאגף הנדסה כמעט בשום רשות מקומית, לכן מה שמוצג פה זה שטחים רחבים יותר ממה שקיים בפועל.

שחר סולר: אנחנו מביאים את הנתונים הכי טובים שיש לנו.

שחר סולר: אני חייב להגיד שכל הנתונים האלה עד היום בעצם הסתכלו החוצה.

שחר סולר: עד היום הראינו שבעצם יש מספיק שטחי תעסוקה בישראל, שלא צריך שינויי ייעוד חדשים משטחים פתוחים לתעסוקה.

שחר סולר: כאן בעצם מסתכלים פנימה לתך עולם התעסוקה, אז יש כאן פערים בנתונים.

שחר סולר: אנחנו עובדים על דיוק הנתונים ובשבועות הקרובים אנחנו מאמינים שיהיו לנו נתונים הרבה יותר מדויקים באיזושהי עבודה שאנחנו נעשה עם המרכז למיפוי ישראל.

שחר סולר: איך הגענו לנתונים האלה?

שחר סולר: עשינו הרצה קדימה.

שחר סולר: הנחנו שמה שיהיה, תרחיש עסקים כרגיל, לא איזה תרחישים.

שחר סולר: אפשר כמובן לחשוב על כל מיני תרחישים אחרים.

שחר סולר: מה שהיה הוא בערך מה שיהיה פלוס גידול של 2% בשנה בגלל הריבוי הטבעי והגידול בפעילות הכלכלית, איזשהו שיעור קבוע שהוא כמובן עם ריבית דריבית.

שחר סולר: אלה הנתונים שהגענו.

שחר סולר: אנחנו סבורים שעד שנת 2040 צריכים להיבנות בפועל כ-36 מיליון מ"ר במדינה.

שחר סולר: עכשיו השאלה, כמה שטחים יש?

שחר סולר: זה כמה צריך.

שחר סולר: השקף הבא, לא רואים אותו טוב.

שחר סולר: בתוך העמודות יש חלוקת משנה.

שחר סולר: מה שאנחנו רואים זה את המחוזות.

שחר סולר: זה ממש בעייתי איך שרואים את זה כאן.

שחר סולר: רואים את המחוזות וכמה יש לנו מאושר בכל מחוז, כשיש חלוקה שלא רואים אותה כאן, לבנוי בפועל, שטחים שהם בנויים בפועל בכל מחוז.

שחר סולר: למשל במחוז מרכז, אני פשוט אקריא את הנתונים, יש 14 מיליון מטרים בנויים נכון להיום.

שחר סולר: מדובר רק בשטחי תעסוקה עיקריים, זאת אומרת שטחים שהם מעל 100 דונם.

שחר סולר: למשל רחוב דיזנגוף בתל אביב, כדוגמה, לא ספרנו.

שחר סולר: רק שטחים עיקריים שהם גדולים ומשמעותיים.

שחר סולר: במחוז מרכז יש 14 מיליון מ"ר בנויים, 13 מיליון מ"ר מאושרים בתכנון מפורט ועוד 32 מיליון מ"ר מאושרים מתארית.

שחר סולר: זאת אומרת שבמחוז מרכז יש לנו היום יתרה של 45 מיליון מ"ר מאושרים כש-13 מיליון מתוכם הם בתכנון מפורט.

שחר סולר: על 13 מיליון מתוכם ניתן היום להוציא היתר או ההצעה הזו היא רלוונטית לגביהם כי מדובר על היתר.

שחר סולר: מחוז תל אביב, רק כדי לסבר את האוזן, 13 מיליון בנויים, 20 מיליון מאושר במפורטות ועוד 20 מיליון מאושר במתאריות, זאת אומרת יש לנו עתודה של 40 מיליון.

שחר סולר: אם תעברו לשקף הבא, אז רואים מימין את אותה טבלה שהראיתי קודם.

שחר סולר: אפשר לראות בעצם את הפער.

שחר סולר: הוספנו קו מרוסק שיבהיר שאם הטבלה הזו אכן תתממש, לאן נגיע.

שחר סולר: לא רואים כאן את חלוקות המשנה, אבל במחוז מרכז יש לנו עודף של כ-5 מיליון.

שחר סולר: בתל אביב עודף של כ-15 מיליון.

שחר סולר: אלה העודפים.

קריאה: רק של המפורטות.

שחר סולר: של המפורטות, כן.

קריאה: לבד, בלי המתארי.

שחר סולר: זה של המפורטות.

קריאה: תוסיף גם את המתארי, העודף הוא הרבה יותר גדול.

שחר סולר: נכון.

שחר סולר: יש לי תיכף סייג שאני חושב שהוא משמעותי וצריך להגיד אותו.

וליד טאהא: עברת ארבע דקות "נקי".

שחר סולר: שקף אחרון ואני חושב שהוא הכי חשוב.

שחר סולר: הקמנו אפליקציה, היא פתוחה לכלל הציבור.

שחר סולר: רואים כאן את כל שטחי התעסוקה בישראל עם אחוז המימוש שלהם.

שחר סולר: המימוש הזה נערך על בסיס ניתוח תצלומי אוויר.

שחר סולר: יש כאן קווים שונים, מה מתוכם זה מפורט, מה מתוך תוכניות כוללניות, מה מתוך תוכניות מחוזיות.

שחר סולר: למטה יש שתי נקודות שאני כן חושב שהן רלוונטיות לדיון.

שחר סולר: בדיור אנחנו עושים המרה מצרכי בינוי לצרכי תכנון.

שחר סולר: צריך לבנות 1.5 מיליון, אנחנו מתכננים 2.6.

שחר סולר: בתעסוקה אין לנו עדיין המרה כזו, זאת אומרת, אם אנחנו צריכים לבנות 36 או מניחים שבונים 36 מיליון מטרים, השאלה כמה צריך לתכנן.

שחר סולר: אין לנו עדיין את ההמרה הזו.

שחר סולר: דבר שני, אמרתי כבר, אנחנו מפתחים עם מפ"י אפליקציה שבשבועות הקרובות תעמוד ותהיה פתוחה, עם כל התוכניות המפורטות בישראל עם המימוש שלהן, בתוך זה גם תעסוקה לסוגיה.

איתן גינזבורג: נזכיר שכל הנתונים שהוצגו פה הם נתונים מנופחים קצת בגלל שהם מבוססים נתוני ארנונה ולא נתוני בנייה בפועל.

וליד טאהא: אני בכל זאת אכניס שאלה אחרת.

וליד טאהא: בגלל שאין נתונים, יש אפס נתוני תעסוקה בחברה הערבית, וכיוון שאתה סמנכ"ל אסטרטגי, האם באסטרטגיה מתוכננים לקום אזורי תעסוקה גם ביישובי החברה הערבית?

שחר סולר: אחד מהפוקוסים שלנו זה בהחלט החברה הערבית.

וליד טאהא: אני אגיד לך למה.

וליד טאהא: איזה משרד, יש לו מנדט להקים אזורי תעסוקה בחברה היהודית?

וליד טאהא: משרד הכלכלה, נכון?

יצחק פינדרוס: בסוף זה מינהל התכנון.

יצחק פינדרוס: זה הוועדות המחוזיות.

יצחק פינדרוס: יזמים מקימים.

יצחק פינדרוס: משרד הכלכלה הוא רגולטור נודניק.

וליד טאהא: אבל הוא חייב להיות בתמונת הקמת אזורי תעסוקה, לממן אותם.

איתן גינזבורג: משרד הכלכלה לא עוסק בכלל בהקמה - - -

וליד טאהא: לגבי החברה הערבית, אין לו מנדט לעשות את זה, ואז יש תמונת מצב שלאיש אין מנדט לעסוק בהקמת אזורי תעסוקה.

וליד טאהא: אני מעורר פה סוגיה כדי שנקבל גם לגביה הבהרות, תשובות.

וליד טאהא: רק שתבינו, יישוב שמונה 30,000, מה לעשות, יהיה צורך במשהו תעסוקתי לבני היישוב, וכאשר יבואו לעשות את זה, יביאו להם צו פינוי כי הם עוסקים במשהו אסור, אז הטירוף הזה, צריך שמישהו יתחיל אסטרטגית להתארגן לצאת ממנו.

יצחק פינדרוס: ווליד, אחרי הישיבה הקודמת בדקתי לך.

יצחק פינדרוס: אני אגיד לך למה.

יצחק פינדרוס: בירושלים יש לך 700% בנייה.

יצחק פינדרוס: ברעננה, כמה אחוזי בנייה ממוצע?

יצחק פינדרוס: 400?

קריאה: כן.

יצחק פינדרוס: יפה.

יצחק פינדרוס: בדקתי בכמה יישובים ערבים, 35.

יצחק פינדרוס: הבנת?

וליד טאהא: טוב שיש 35.

יצחק פינדרוס: בדקתי עם מהנדסי ערים שלך.

וליד טאהא: תודה רבה לך.

תומר רוזנר: אפשר לשאול אותו שאלה?

וליד טאהא: כן, ודאי.

תומר רוזנר: השאלה שלי למר סולר.

תומר רוזנר: מכיוון שאנחנו מבינים שההצעה הזאת גובשה ללא בסיס עובדתי מוצק אלא על סמך הערכות, אני הייתי שמח לשמוע מה הערכות מינהל התכנון?

תומר רוזנר: אם ההצעה הזאת תמומש במסלוליה השונים, כמה יחידות דיור יתווספו למלאי?

שחר סולר: אני לא יודע לענות על זה.

שחר סולר: אנחנו כאן מביאים מידע ולא עמדה.

תומר רוזנר: לא, לא, זה לא עמדה.

תומר רוזנר: יש פה עכשיו הצעה לתקן את החוק.

תומר רוזנר: לצורך הדברים שפתחת בהם, כמה יחידות דיור יתווספו להערכתם במסגרת המסלולים השונים שמוצעים כאן?

תומר רוזנר: מה הפוטנציאל?

שחר סולר: לא ביצענו הערכה של זה.

איתן גינזבורג: אז על מה אנחנו מדברים?

איתן גינזבורג: אתם מביאים הצעת חוק דרמטית לעולם התכנון, דרמטית לרשויות המקומיות, כשבקצה אין אפילו הערכה על כמה יחידות דיור זה יוסיף לשוק.

איתן גינזבורג: בדיון הקודם אמר צחי, ב-3,000, ב-5,000, משהו כזה.

איתן גינזבורג: אני לא יודע אם זה לשנה, לא יודע אם זה לחמש שנים, להוראת השעה.

איתן גינזבורג: לאור השינויים שעכשיו הסכימו, אנחנו לא יודעים האם זה פחת, האם יש לזה בכלל צורך לאור ההסכמות הללו, כמה זה באמת יסייע לשוק.

איתן גינזבורג: אני גם מזכיר, אדוני היושב-ראש, שבדברי ההסבר לחוק הזה נכתב, אני לא מצטט, אני אומר ברוח הדברים שנכתבו בדברי ההסבר, שמאז הקורונה חל שינוי בדפוסי התעסוקה בישראל ואנשים עובדים מהבית.

איתן גינזבורג: כך נאמר בדברי ההסבר ולכן לא צריך כל כך הרבה שטחי תעסוקה, אפשר לצמצם אותם, להפוך אותם למגורים.

איתן גינזבורג: אנשים גם ככה עובדים מהבית.

איתן גינזבורג: זה דברי ההסבר של משרד האוצר לחוק הזה.

איתן גינזבורג: בדברי ההסבר של משרד האוצר לחוק מס הגודש נכתב שמאז הקורונה יש עלייה ברמת היומיות של אנשים שעובדים ונוסעים לתל אביב, ולכן צריך להטיל מס גודש כדי שאנשים ייסעו יותר בתחבורה הציבורית.

איתן גינזבורג: השאלה לאיזה דברי הסבר להאמין ואיזה משרד, לזה שאומר שעובדים פחות מהבית או לזה שעובדים יותר מהבית?

איתן גינזבורג: אני חושב שהצעת חוק כזאת, אדוני, היא לא בשלה.

איתן גינזבורג: אני גם חושב שהיא לא כל כך ראויה, אבל היא בעיקר לא בשלה.

איתן גינזבורג: הנתונים הם נתונים על סמך הערכות.

איתן גינזבורג: אנחנו לא יודעים באמת כמה בקצה זה יוסיף לשוק הדיור.

איתן גינזבורג: אנחנו עוסקים בוועדה הזאת ובוועדות אחרות בתוספת יחידות דיור נוספות משמעותיות בכל מיני דרכים.

איתן גינזבורג: אני לא חושב שמהצעת החוק הזאת יגיע המזור לבעיה בשוק הדיור בישראל.

וליד טאהא: תודה רבה חבר הכנסת איתן.

דוד ביטן: בעיקר ייקחו שטחי מסחר לא פעילים מי יודע מה.

איתן גינזבורג: אני לא מתנגד לשילוב של מגורים באזורי תעסוקה.

איתן גינזבורג: אני ממש לא מתנגד לזה.

שרון רופא אופיר: אז למה אתה מתנגד?

איתן גינזבורג: אני לא מתנגד לעיקרון.

איתן גינזבורג: אני מתנגד לאופן שבו מביאים את העסק הזה.

איתן גינזבורג: מביאים את זה ברמה של הקלה.

איתן גינזבורג: הקלות גורמים לחוסר ודאות.

וליד טאהא: אנחנו צריכים להתקדם.

וליד טאהא: אנחנו מכירים את העמדה הזו ובאמת הבעת אותה הכי חזק, איתן, גם בדיון הקודם, גם עכשיו.

וליד טאהא: בכל זאת אנחנו רוצים להתכנס להסכמות סביב כל הנושאים.

וליד טאהא: נשמע את צחי דוד ונמשיך את הדיון.

וליד טאהא: אם לא יספיק הדיון של היום, תקבלו עוד.

וליד טאהא: אל חשש.

צחי דוד: אני רוצה להתייחס גם לאמירה של תומר וגם לאמירה של חבר הכנסת גינזבורג.

צחי דוד: בהחלט בוצעה עבודת מטה ואמרנו פעם קודמת את ההערכות שלנו.

צחי דוד: איתן, אמרת, אנחנו יודעים בוודאות שיהיה 3,000?

צחי דוד: לא, אנחנו לא יודעים בוודאות.

צחי דוד: אנחנו מייצרים פה כלי עבור השוק לעבוד, ועכשיו נשאלת השאלה אם השוק יממש אותו או לא.

צחי דוד: כמה שאנחנו יותר מקשים עליו, ברור שהסיכויים שהוא יממש אותו, יותר נמוכים.

צחי דוד: בוודאי שאם במסגרת ההסכמות פה בעקבות ההערות של הוועדה, ההצעה מתוקנת ואין בניינים קיימים, אז יהיה קצת פחות.

צחי דוד: צריך לומר, אנחנו עשינו בחינה מקצועית גם של הכדאיות הכלכלית.

וליד טאהא: אז תחדד את הנקודה של בניינים קיימים ובנייה חדשה.

צחי דוד: אני מחדד עכשיו.

צחי דוד: אנחנו בדקנו יחד עם מהנדסים ואדריכלים, הבנו את העלויות של הסבה.

צחי דוד: אני מזכיר, אנחנו לא מציעים רק מגורים רגיל.

צחי דוד: במסלולים העיקריים אנחנו מציעים דיור להשכרה, מעונות סטודנטים, דיור מוגן.

צחי דוד: השווי שלהם פחות מדיור רגיל.

צחי דוד: בדקנו את הכדאיות הכלכלית.

צחי דוד: בוודאי שקיימת כדאיות כלכלית במקומות מסוימים.

צחי דוד: במקומות מסוימים לא, אבל יש מצאי רחב בצד הכדאיות הכלכלית.

איתן גינזבורג: למה כשאתם מאפשרים לוועדה רגילה להוסיף דיור לשכירות, אתם דורשים שזה יהיה בתוכנית, אבל כשאתם ממירים שטחים מתעסוקה למגורים, שיש לזה השלכות הרבה יותר משמעותיות, בין אם זה שכירות או לא שכירות, אתם אומרים, זה בהקלה?

דוד ביטן: זה מבנה קיים.

איתן גינזבורג: זה לא בהקלה.

איתן גינזבורג: זה לא במבנה קיים, דוד.

וליד טאהא: צחי, תמשיך.

צחי דוד: יש הבדל עצום בין 30% ל-200%.

איתן גינזבורג: פינדרוס, 200 זה רק לעצמאיות.

יצחק פינדרוס: לא יהיה רק עצמאיות.

יצחק פינדרוס: שכח מזה.

וליד טאהא: הוא אומר לך, המנדט של ה-200 רק לעצמאיות.

וליד טאהא: זה נכון.

איתן גינזבורג: ה-200 זה רק עצמאיות.

איתן גינזבורג: ה-30 זה גם ירושלים.

איתן גינזבורג: זה עדיין בתוכנית מקומית.

איתן גינזבורג: לא הקשבת.

יצחק פינדרוס: אז אני אומר לך, לא יהיה 200% לעצמאיות.

יצחק פינדרוס: גם אתה יודע את זה.

וליד טאהא: איתן, חברי, בוא נאפשר לצחי שישלים את כל הדברים שלו.

וליד טאהא: לא צריכים להיכנס לדברים שלו כל שני משפטים.

וליד טאהא: בקשה.

צחי דוד: בדקנו גם את הישימות האדריכלית-הנדסית.

צחי דוד: אנחנו לא הולכים להפוך את כל מגדלי התעסוקה ל-30% מגורים.

צחי דוד: יש מקומות שהתב"עות הן רזות מדי ולא מתאימות.

צחי דוד: מקום שהתב"ע יותר מרווחת - - -

וליד טאהא: אף אחד לא יודע גם אם זה יצליח או לא יצליח.

צחי דוד: הדברים, בניגוד למה שתומר אמר, הם בהחלט נבדקו.

צחי דוד: יחד עם זאת אני אומר, אין ודאות כמו שביקשת, חבר הכנסת גינזבורג.

צחי דוד: אנחנו שמים פה כלי לשוק.

צחי דוד: הוא תלוי מאוד ברצון של השוק לממש אותו, בתנאי השוק, וזה בסדר גמור.

צחי דוד: המטרה שלנו לאפשר לשוק לעבוד.

צחי דוד: שוק הנדל"ן, הממשלה מאוד שולטת בו בתכנון ובקרקעות.

צחי דוד: ההיתרים בסופו של דבר הם גם תלויים בתנאי השוק ותלויים בפעילות הקבלנים, והמטרה שלנו היא לאפשר כלים שמאפשרים עבודה תקינה של השוק.

צחי דוד: אין ויכוח, אני חושב שגם שחר הציג את זה.

צחי דוד: אין היום ויכוח לפחות בין גורמי הממשלה שיש עודפי תעסוקה.

צחי דוד: אפשר לחכות לכל ההסבות האלה בתוכניות, זה ייקח המון זמן, או להבין שאנחנו במשבר דיור.

צחי דוד: אנחנו ב-8% עליית מחירים רק בשנת 2021 וזה מצריך גם פעולה מהירה.

צחי דוד: המשמעות של הקלה, זה עדיין הליך, הציבור עדיין יכול להתייחס, העירייה עדיין יכולה לסרב, אבל זה הליך שהוא יותר קצר.

צחי דוד: כן, הוא יותר קצר מתכנון, אין מה לעשות.

דוד ביטן: הרי בזמנו דיברנו על חמש שנים, אז מה?

דוד ביטן: למה לא עשיתם את זה?

דוד ביטן: אתם תמיד עובדים באיחור ואחר כך אתם אומרים - - -

וליד טאהא: אני מבקש שנעשה את הדיון יותר מסודר.

וליד טאהא: חבר הכנסת ביתן, קח את זכות הדיבור שלך, תדבר ואחרי זה תשב רגוע.

וליד טאהא: בקשה.

דוד ביטן: לא עברתי על כל הפרטים של החוק וכל הניואנסים.

וליד טאהא: אוי ואבוי לנו.

דוד ביטן: אבל זה דיון ראשון.

דוד ביטן: חכה.

וליד טאהא: לא, זה לא דיון ראשון, זה דיון מסכם.

דוד ביטן: זה הבעיה עם חוק ההסדרים.

איתן גינזבורג: הוא לא הראשון, ביטן.

איתן גינזבורג: כבר היינו פה בדיונים.

דוד ביטן: טוב, לא היינו פה.

דוד ביטן: לא אישרו לנו לבוא.

איתן גינזבורג: אבל זה שבאת, זה מאוד מוערך, דוד.

דוד ביטן: קודם כל זאת הצעה לדעתי טובה.

דוד ביטן: העלינו את ההצעות האלה עוד בזמנו, אתה יודע את זה, לפני חמש שנים, כי יש מחסור בדיור במובן הזה שיש את התחלות הבנייה נגיד 50,000, 60,000 אבל תמיד יש מחסור של 100,000 יחידות דיור קבוע, ולכן המחיר אף פעם לא יירד, רק יעלה.

דוד ביטן: אנחנו צריכים למצוא פתרונות קצה שנותנות יותר יחידות דיור מעבר לנושא הזה של ההיתרים הרגילים.

דוד ביטן: בהקלה זה הכי טוב.

דוד ביטן: היום בבניינים חדשים רוב העיריות הגדולות משתמשות בזה.

דוד ביטן: מה הכוונה?

דוד ביטן: היום יש משולב, משרדים, מסחר ודירות באופן משולב.

דוד ביטן: נותנים תמיד 20%–25% דירות או מלונאות אבל לא סטודנטים.

דוד ביטן: בדרך כלל או מלונאות או דירות רגילות.

דוד ביטן: עושים את זה בבת ים הרבה, עושים את זה ברמת גן כבר, במקומות אחרים.

דוד ביטן: העניין הוא, צריך להיות בבניינים ישנים.

דוד ביטן: יש המון משרדים היום שאין להם תכלית, הם לא מצליחים להשכיר אותם.

דוד ביטן: זה הבניינים שברוב העיריות הגדולות עדיף להפוך אותם לדירות.

דוד ביטן: הם נמצאים במרכזי תעסוקה.

דוד ביטן: יש כבר כבישים, יש ביוב, יש הכול.

דוד ביטן: הבעיה היחידה שתהיה זה באמת חניה ובתי ספר.

איתן גינזבורג: ושטחי ציבור.

איתן גינזבורג: גינות ציבוריות.

דוד ביטן: אבל זה ייקח זמן והעיריות יצליחו לשלב את זה בסופו של דבר.

איתן גינזבורג: איך?

איתן גינזבורג: אין שטחים חומים.

דוד ביטן: אני יודע שהעיריות מתנגדים לזה בגלל הנושא של ארנונה, אבל אי אפשר להיות רק לטובת העיריות.

דוד ביטן: העיריות דורשות ארנונה, הממשלה יכולה לתת להן כסף.

דוד ביטן: ראשי הערים מתנגדים.

דוד ביטן: אי אפשר ללכת רק עם ראשי הערים.

דוד ביטן: יש לנו בעיה לאומית.

דוד ביטן: גם הילדים שלנו צריכים לקנות דירה.

דוד ביטן: הם לא מסוגלים.

דוד ביטן: גם הילדים שלך יהיו כאלה.

דוד ביטן: אתה בחור יותר צעיר.

דוד ביטן: בסופו של דבר אנחנו צריכים לתת פתרון לאלה שצריכים לרכוש דירה, כי הדירות עולות.

דוד ביטן: אנחנו צריכים לפתור 100,000 יחידות דיור, פער של שנים.

דוד ביטן: אם אתה פותר את זה, אז יש לך מספיק 50,000–60,000 דירות בשנה התחלות בנייה ואתה יכול להתקדם קדימה.

וליד טאהא: תודה רבה.

צחי דוד: לדירות שנתנו יש מענה.

צחי דוד: הדירות הן קטנות ולכן לא צריך - - -

דוד ביטן: בסדר, אמרתי שלא קראתי את הפרטים.

צחי דוד: אז אני אומר, יש מענה להערות שלך גם מבחינת שטחים חומים.

וליד טאהא: תודה רבה חבר הכנסת ביטן.

וליד טאהא: ניתן זכות דיבור לחברת הכנסת שרון רופא אופיר, בקשה.

שרון רופא אופיר: אני רוצה דווקא להתחיל עם החיוב.

שרון רופא אופיר: אני חושבת שזו הצעה מצוינת, הצעה הכרחית, הצעה שבאמת הייתה צריכה לקרות כבר לפני שנים וטוב שהיא יושבת כאן היום.

שרון רופא אופיר: ההצעה הזאת חייבת לעבור, רק באמת צריך לדייק אותה.

שרון רופא אופיר: בין האיזונים של האזרח והרשות, אם אני מבינה נכון, אני פשוט לא רואה את זה פה בתוך ההצעה, זה יהיה 70% לתעסוקה, 30% למגורים?

צחי דוד: נכון.

צחי דוד: זה המקסימום שניתן להמיר בגלל שזה הקלה כמו שאמר חבר הכנסת גינזבורג.

צחי דוד: 200% זה בתכנון, 30% זה הקלה.

שרון רופא אופיר: איזה "סיי" יהיה לראש רשות בהקשר הזה?

שרון רופא אופיר: אני שואלת את זה לטוב ולרע, כי ראש רשות גם יכול לתקוע מקל בגלגלים.

צחי דוד: אני אסביר.

צחי דוד: יש שני מסלולים.

צחי דוד: במסלול הראשון שבו אנחנו אומרים יש תוכנית, כי כבר אנחנו לא מדברים על בניינים קיימים.

צחי דוד: יש בכל זאת איזושהי פשרה עם השלטון המקומי, איפה שכבר יש מגורים, 10%, 15%, אנחנו רוצים להגדיל על 30% גם.

צחי דוד: יש סמכות לרשות המקומית לסרב.

צחי דוד: מגוון השיקולים שפירטנו בחוק הוא יחסית נמוך, כלומר היא צריכה למצוא נימוקים מאוד טובים.

צחי דוד: כאשר יש תב"ע שהיא 100% תעסוקה ורוצים להמיר אותה, יש שיקולים פרוגרמטיים כמו שאמר חבר הכנסת ביטן, סביבתיים, ואם הרשות רואה שאין מענה לכל אלה, אז בסדר, היא תסרב.

צחי דוד: ברור לנו שיהיו גם בקשות שיסורבו.

שרון רופא אופיר: ולכן מה האיזון?

שרון רופא אופיר: כי גם היא יכולה לתקוע מקל בגלגלים לפה ולפה.

צחי דוד: האיזונים האלה נוהלו בדיאלוג גם הפנים-ממשלתי, גם בישיבות ההכנה פה לכנסת עם הייעוץ המשפטי ועם צוות הוועדה.

וליד טאהא: אני רוצה לעבור עכשיו לחיים פייגלין.

וליד טאהא: הוא מתעקש לדבר.

וליד טאהא: הוא רוצה לתמוך בעמדה של האוצר.

וליד טאהא: ניתן לו לעשות את זה.

וליד טאהא: סגן נשיא התאחדות הקבלנים.

חיים פייגלין: תודה אדוני היושב-ראש, אני רוצה לחזק את דבריו של צחי דוד.

חיים פייגלין: הכלי הזה הוא כלי חשוב מאוד.

חיים פייגלין: הכלי הזה, אם היה גדל מ-30% ל-70% או ל-50%, היינו משתמשים בכל הכלי הזה במלואו.

חיים פייגלין: אנחנו הקבלנים, אנחנו מכירים את השוק אולי יותר טוב מכל אחד מהגורמים שיושבים כאן, כי אנחנו פוגשים את הלקוחות שקונים דירות ואנחנו גם משכירים לאלה ששוכרים משרדים, אז אנחנו יודעים מה הפרופורציות שצריך.

חיים פייגלין: ככל שתיתנו לנו כלי יותר מרחיב, אם תבטלו את ההגבלה של ה-30% - - -

וליד טאהא: כלי יותר מקל.

חיים פייגלין: כלי יותר מקל.

חיים פייגלין: אנחנו נשתמש בכל הכלי הזה במלואו.

חיים פייגלין: יש לו פוטנציאל להוסיף לשוק לדעתי כ-10,000 דירות לשנה.

חיים פייגלין: זה מאוד משמעותי ולכן יש חשיבות אדירה.

חיים פייגלין: היה פה כשל.

חיים פייגלין: זה לא כשל של מערכת התכנון מהשנה האחרונה.

חיים פייגלין: זה כשל מתמשך של 20 שנה קודם, שנוצר פה עודף כזה של 180 מיליון מטר, ומצד שני משבר דיור חריף עם עליות מחירים מאוד חריפות, ולכן התיקון הזה חייב להתבצע.

חיים פייגלין: אנחנו תומכים בו.

וליד טאהא: תודה רבה לך.

וליד טאהא: חבר הכנסת שלמה קרעי, אני אתן לך אחרי שנשמע את חברת הכנסת טטיאנה מזרסקי.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: אנחנו מכירים שיש מצוקת דיור חמורה במדינה, במיוחד באזור המרכז.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: ראינו גם לפי הנתונים של המשרד.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: יש צורך ביחידות דיור קטנות שיהיו מתאימות גם לסטודנטים, גם לזוגות צעירים - - -

וליד טאהא: אבל יש גבול לכמה קטנות הן צריכות להיות.

וליד טאהא: שמענו, 20 מטר יכול להיחשב דירה.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: 50 מטר.

וליד טאהא: יש גבול למה שזה יכול להיות קטן?

וליד טאהא: צחי, אפשר לומר נגיד מינימום 40 מטר או שבאמת 8 מטר זה יחידת דיור?

צחי דוד: חוק התכנון והבנייה קובע את הגודל המינימלי של מה שמוגדר דירה.

וליד טאהא: שזה מה?

יצחק פינדרוס: 35 למיטב זכרוני.

וליד טאהא: אז הולכים לפי ההגדרה המינימלית של החוק?

וליד טאהא: מישהו יכול להגיד לנו?

וליד טאהא: תומר?

וליד טאהא: חבר הכנסת ביטן, אני אתחיל לקרוא לסדר.

וליד טאהא: לא עשיתי את זה אף פעם.

דוד ביטן: רגע, צחי, זה לא בבניינים קיימים?

וליד טאהא: עוד פעם צחי?

וליד טאהא: צחי, אתה לא עונה.

דוד ביטן: אתם לא נורמליים.

וליד טאהא: צחי, אתה לא עונה.

וליד טאהא: ניתן לחברת הכנסת טטיאנה להשלים.

וליד טאהא: אחרי זה תומר יענה מה הגדרת החוק בעניין הזה.

דוד ביטן: יש לך בניינים קיימים לא פעילים.

דוד ביטן: תן להם שם לעשות - - -.

דוד ביטן: איפה אתם חיים?

וליד טאהא: חבר הכנסת ביטן, אני קורא אותך לסדר בפעם הראשונה.

דוד ביטן: אני קורא את עצמי גם כן.

וליד טאהא: אני קורא אותך לסדר בפעם השנייה.

דוד ביטן: אין בעיה.

וליד טאהא: אז אני קורא אותך לסדר בפעם השלישית.

וליד טאהא: בבקשה, לך תבלה מחוץ לאולם.

דוד ביטן: אין בעיה.

שלמה קרעי: ווליד, אתה משתף פעולה עם הדורסנות של הקואליציה.

וליד טאהא: לא.

וליד טאהא: יש גבול גם לכמה שאפשר לנצל את זה.

דוד ביטן: לא, אבל יש הסתייגות.

דוד ביטן: מה זה השטויות האלה?

דוד ביטן: זה לא נותן פתרון - - -

וליד טאהא: בבקשה חבר הכנסת ביטן, אנחנו צריכים להמשיך דיון.

דוד ביטן: לא נורמליים האוצר האלה, תאמינו לי.

דוד ביטן: בניינים קיימים אתם גם צריכים - - -

וליד טאהא: אתה מתבקש לעזוב את האולם, חבר הכנסת ביטן.

וליד טאהא: חברת הכנסת טטיאנה, תשלימי, ואני מבקש שאף אחד לא יכנס לה לדברים ולא יפריע לה.

וליד טאהא: יש גבול עד כמה אפשר לנהל דיון צדדי בתוך ועדה.

וליד טאהא: אף אחד מגורמי הממשלה לא ישתף פעולה עם הערת ביניים צדדית.

וליד טאהא: זה רק דרך יושב-ראש הוועדה, אחרת נעשה דיון שוק.

וליד טאהא: הוא דיבר על השוק, זה יהיה דיון שוק.

וליד טאהא: בקשה חברת הכנסת טטיאנה.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: אני רוצה לברך את הממשלה על ההחלטה הזו גם על ההקלות בתהליך, ומציעה כן לקדם את ההצעה הזאת בהסבת שטחי תעסוקה למגורים.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: רק צריך לדאוג לסביבה קהילתית ומוסדות ציבור בשכונה, היכן יהיו השינויים.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: בהצלחה.

וליד טאהא: תודה רבה לך.

וליד טאהא: חבר הכנסת שלמה קרעי, בבקשה.

שלמה קרעי: תודה אדוני יושב-הראש.

שלמה קרעי: אני חושב שחבל שביטן יצא החוצה.

וליד טאהא: אם הוא לא היה יוצא, לא היית מצליח לדבר, אז מה עדיף?

שלמה קרעי: יש לו הערות מתוך ניסיון, שבעיניי חשוב לשמוע גם אותן, אבל בסדר.

שלמה קרעי: כמה הערות.

שלמה קרעי: הערה אחת זה הערה שקיבלתי מהתאחדות המלונות בישראל, שהם מבקשים להעלות לדיון למה ההסבה תהיה רק לדיור ולא שהאפשרויות יהיו גם למלונאות.

שלמה קרעי: אני אשמח לזמן לכאן את נציג משרד התיירות שידבר, האם לדעתם במשרד התיירות יש באמת צורך להוסיף גם אפשרות - - -

וליד טאהא: לא, כי ההיגיון של ההצעה הוא לתת מענה למצוקת הדיור, לא מצוקת המלונאות.

שלמה קרעי: אנחנו יודעים שיש מבנים שדיברנו עליהם קודם, שזה לא אפקטיבי לדיור.

וליד טאהא: אוקיי, שמענו את ההערה, לדעתי לא עניינית כי אנחנו פה מדברים על ההצעה של האוצר לתת מענה למצוקת דיור, לא מלונאות.

שלמה קרעי: אבל דיברנו שיש מקרים שאתה לא תוכל להשתמש בתיקון הזה לצורך דיור.

שלמה קרעי: למה שלא במקרים האלו נשתמש לצורך מלונאות?

שלמה קרעי: למה שלא נשמע את נציג משרד התיירות ונקבל את העמדה שלהם?

וליד טאהא: יש פה נציג של משרד התיירות?

שלמה קרעי: אפשר להזמין אותו.

שלמה קרעי: אני לא יושב-ראש הוועדה.

שלמה קרעי: הערה נוספת זה בעצם שני דברים.

שלמה קרעי: מדברים שיהיו יותר היצע של דירות בשוק.

שלמה קרעי: אני חושב שאם כבר מדברים על היצע של דירות בשוק, יש עוד כמה דברים שאפשר להוסיף כאן בתוך החוק הזה.

שלמה קרעי: הדבר הראשון, החוק מאפשר רק תיקון של שטחים שהם לא בבעלות פרטית, להמיר אותם ממסחר ותעסוקה לדיור.

שלמה קרעי: למה לא לאפשר את אותו דבר גם לשטחים שהם בבעלות פרטית?

וליד טאהא: אין הגבלה.

שלמה קרעי: גם שטחים שהם בבעלות פרטית, ההיתר הזה של ה-30% מאפשר לשנות גם להם ולא רק?

וליד טאהא: נכון.

שלמה קרעי: כי קיבלתי הערות שזה לא תקף.

וליד טאהא: לא.

וליד טאהא: זה גם וגם.

שלמה קרעי: אוקיי.

שלמה קרעי: הדבר השני זה מה שדיברנו כבר בתיקון 117, אדוני יושב-הראש, שיש סעיף 147 י(3) שם, שמגביל יישובים קטנים מפיצול דירות, שגם כן מרחיב את היצע הדירות.

וליד טאהא: יש לי שאלה למינהל התכנון.

וליד טאהא: מה הדבר הזה יכול להפריע למישהו וכמה הוא יכול להוסיף?

וליד טאהא: למה הוא כל כך מסובך?

שלמה קרעי: במכללת ספיר למשל, גרים בכל המושבים והיישובים מסביב סטודנטים.

שלמה קרעי: למה לא לאפשר לאנשים לפצל דירה ולהשכיר לסטודנטים?

שלמה קרעי: מה זה כל כך מפריע לכם?

וליד טאהא: בתנאי שלא תהיה 20 מטר.

וליד טאהא: אנחנו התנגדנו ל-20 מטר.

שלמה קרעי: דווקא במושבים יש מספיק מקום.

יצחק פינדרוס: לא, הוא צחק.

וליד טאהא: העלינו את התהייה.

וליד טאהא: אני רוצה לקבל תשובה בהמשך ממינהל התכנון.

שרון רופא אופיר: לא רק בספיר, בכלל.

צחי דוד: כן, אבל זה לא רלוונטי.

שלמה קרעי: נתתי דוגמה.

וליד טאהא: הוא רלוונטי לעניין דיור ותכנון.

שלומי הייזלר: אני אומר לכם שמתקיים על זה דיון.

וליד טאהא: אוקיי, בסדר.

וליד טאהא: חבר הכנסת שלמה קרעי, נעשה צעד היום.

וליד טאהא: תודה רבה.

שלמה קרעי: תודה רבה אדוני היושב-ראש.

וליד טאהא: תודה גם לך.

וליד טאהא: חבר הכנסת יצחק פינדרוס, בבקשה.

יצחק פינדרוס: קודם כל יושב-ראש הוועדה, עדיין לא הודעת עד מתי הגשת הסתייגויות על החוק הזה.

וליד טאהא: יש זמן.

וליד טאהא: מנהלת הוועדה עושה את זה יפה.

וליד טאהא: אל תדאג.

יצחק פינדרוס: שניים, אני רוצה כן להעיר פה כמה הערות.

יצחק פינדרוס: א', ההערה של דוד ביטן הייתה מאוד במקום.

יצחק פינדרוס: אני חושב שלפחות יכול להיות שבמסגרת האיזון בין כוחות הממשלה לשלטון המקומי, הכוחות הפוליטיים בוועדה היו צריכים להגיע לכל מיני פשרות כואבות, אבל אני כן חושב שצריך למצוא במסגרת החוק הזה אולי מסלול ירוק יותר לרשויות לעשות את זה.

יצחק פינדרוס: עם כל הכבוד למרכז השלטון המקומי וכל הכבוד לראשי רשויות, בסוף עומד ראש רשות, קודמו בתפקיד ואחריו בתפקיד חולמים שהם יכניסו שם מיליונים בארנונה, ומה לעשות, אף אחד לא נהר לשם והבניין עומד ריק.

איתן גינזבורג: מר פינדרוס, גם על בניין ריק משלמים ארנונה.

יצחק פינדרוס: משלמים ארנונה וגובים, וההוא פשט את הרגל וההוא ברח ואין לו, ונכס ריק ולא נכס ריק, וחובות אבודים, ואחרי זה משרד האוצר לא נותן לו כסף כי הוא עוד לא רשם את זה בחובות אבודים.

יצחק פינדרוס: מכירים את הדבר הזה.

יצחק פינדרוס: יכול להיות שהשלטון המקומי נבהל כי לקחו לו את הסמכויות.

יצחק פינדרוס: צריך ליצור איזשהו מסלול שכן יוכלו ברשויות המקומיות להמיר.

יצחק פינדרוס: זה אחד.

יצחק פינדרוס: שניים, אני חושב שה-50 מטר הוא לא בדיוק נכון.

יצחק פינדרוס: אני מזכיר לכולנו, אנחנו מדברים על אזור תעסוקה שהחניונים שם הם רחבים.

יצחק פינדרוס: אין שם בעיות חניה.

יצחק פינדרוס: מתייחסים כאילו נכנסנו לאיזשהו מקום לא מתוכנן, הולכים לשים שם מגורים אז אוי ואבוי, מה יקרה, יבואו דיירים.

יצחק פינדרוס: יבואו דיירים?

יצחק פינדרוס: יש שם חניונים ריקים, אנחנו מכירים את זה.

יצחק פינדרוס: מי לא היה באיזה אזור תעשייה בלילה, באיזה אולם חתונות ומצא אלפי מטרים של חניה ריקים?

יצחק פינדרוס: הכניסו פה ש-10% יכול להיות הפרשה לצרכי ציבור, אז אפשר להקים שם גם גן ומעון יום במקרה הכי קריטי שכולם לחוצים פה, גם מעונות יום, וגם יש היום בתוך אזורי תעסוקה, מי שמכיר, מעון יום.

יצחק פינדרוס: זה דרך אגב אחד התעשיות הכי משגשגות במדינת ישראל, אבל זה עוד סיפור.

יצחק פינדרוס: אני לא רואה סיבה, א', לתת את האפשרות גם להגדיל מ-50 מטר וגם להגדיל מ-30% ל-50%.

יצחק פינדרוס: בסוף בואו נהיה אמיתיים, נסתכל על עצמנו במראה.

יצחק פינדרוס: יש פה 180 מיליון מטר.

וליד טאהא: למה אתה מתכוון מ-30 ל-50, ועדות מקומיות?

יצחק פינדרוס: לא, לא.

יצחק פינדרוס: אתה בחוק אחר.

יצחק פינדרוס: אתה עכשיו בהמרה.

וליד טאהא: נכון.

יצחק פינדרוס: בואו נהיה אמיתיים.

יצחק פינדרוס: אנחנו מדברים על 180 מיליון מטר.

יצחק פינדרוס: כולם יודעים שלא ייבנו יותר מ-60 מיליון במקרה הטוב.

יצחק פינדרוס: עזוב את התחזיות.

יצחק פינדרוס: הם דיברו על 20 ו-40.

יצחק פינדרוס: אני מדבר איתך על 60.

יצחק פינדרוס: נשאר לך 120 מיליון מ"ר.

יצחק פינדרוס: יש לך שם חניונים, יש לך שם כבישים, יש לך שם גינות ציבוריות, בתי קפה, מה לא?

יצחק פינדרוס: חבר'ה, תנצלו את השטח הזה.

יצחק פינדרוס: אני חושב שצריך באיזשהו מקום פה להכניס לאוצר, ואני אומר לאוצר, איזושהי הצעת ביניים שייתן לפחות אפשרות לרשויות המקומיות.

יצחק פינדרוס: בסוף כשיהיה את האפשרות, הם ינצלו אותן.

יצחק פינדרוס: ראש העיר הזה יקום בבוקר, יתעורר ויבין שלא הולך להיות לו פה מיליונים מארנונה, ואז הוא יתחיל להתעשת וימצא את הפתרונות.

וליד טאהא: תודה רבה חבר הכנסת יצחק פינדרוס.

וליד טאהא: רציתי ששלמה קרעי יישאר וישמע.

וליד טאהא: דיבר על מלונאות ותיירות.

וליד טאהא: אני רוצה לעבור בזום לפנינה בן דוד מהתאחדות המלונות.

וליד טאהא: בבקשה, פנינה בן דוד.

פנינה בן דוד: שלום לכולם.

וליד טאהא: מה התפקיד שלך בהתאחדות?

פנינה בן דוד: אני מנהלת המחלקה הכלכלית בהתאחדות המלונות.

וליד טאהא: בסדר, בקשה.

פנינה בן דוד: בוקר טוב לכולם, חבר הכנסת קרעי כבר העלה קודם את הבקשה שלנו.

פנינה בן דוד: נכון שעכשיו המלונות בעיקר באזורי הביקוש הם די ריקים, אבל אנחנו חווינו לפני הקורונה בשנת 2019 עודף ביקושים.

פנינה בן דוד: היו ימים שממש אי אפשר היה להשיג חדרים בבתי מלון בעיקר באזורי הביקוש.

פנינה בן דוד: אנחנו מאמינים שכשהקורונה תיגמר בעזרת השם, אנחנו נחזור שוב לתיירות ושוב לביקושים.

פנינה בן דוד: לנו יש קצת בעיה, כי לבנות היום מלון זה תהליך שלוקח עשר שנים, לפעמים גם יותר בגלל כל הבעיות, הרגולציה וכו', לכן בשנים האחרונות, לפני הקורונה וגם במהלך הקורונה, כי זה תהליך שמתחיל קודם, מרבית המלונות שנפתחו היו מלונות שעשו אותם דרך הסבת ייעוד.

פנינה בן דוד: לקחו משרדים והסבו וכו'.

פנינה בן דוד: מה שאנחנו היינו מבקשים, אנחנו מתייחסים רק לסעיף הראשון שלכם שהעליתם, שכפי שמתאפשר היום לאותה ועדה מיוחדת שתקום, והיא כמובן יכולה לזרז את הדברים, להסב ייעוד מתעסוקה, משרדים למגורים, שיתאפשר לאותה ועדה גם לדון בנושא של הסבה מתעסוקה למלונאות ובהתאם לכך לצרף לחברי הוועדה הזאת גם את נציג משרד התיירות.

פנינה בן דוד: זה בהחלט יאפשר לנו בתקופה, אנחנו מקווים, כשיהיה מחסור שוב בחדרי מלון, להוסיף יחסית בפרק זמן קצר של שלוש שנים ולא עשר שנים, תוספת חדרים.

פנינה בן דוד: משרד התיירות תומך בנושא הזה ואם יש כאן נציג שלו, הייתי שמחה שגם הוא ידבר.

וליד טאהא: העברת את המסר.

וליד טאהא: תודה רבה לך פנינה בן דוד.

וליד טאהא: שלומי, אתה מבקש לחדד נושאים?

וליד טאהא: להתחיל להתכנס עם כל הנקודות.

שלומי הייזלר: יש חידוד מול השלטון המקומי.

שלומי הייזלר: קודם כל ההסכמה שזה לא יחול בכלל על בניינים בנויים.

וליד טאהא: רק על חדשים.

שלומי הייזלר: רק על חדשים.

וליד טאהא: חשוב מאוד.

שלומי הייזלר: לצד זה יש הסכמה שהוועדה תישאר כמו שהיא ובאותו מקרה יהיה משקיף, ראש העיר שבתחומו מתבקשת התוכנית.

תומר רוזנר: כמו שהיא מוצעת על ידי הוועדה, אני מניח.

וליד טאהא: תישאר כפי שהציעה הוועדה?

שלומי הייזלר: כן.

וליד טאהא: אוקיי.

וליד טאהא: כאילו מוסיפים משקיף מטעם הרשות המקומית?

שלומי הייזלר: כן.

שלומי הייזלר: הוא יוכל להיות משקיף במקרה כזה.

וליד טאהא: זה משנה את הסטטוס?

שלומי הייזלר: לא.

קריאה: שלומי, אתם תאפשרו גם משקיף של הקבלנים לשם שינוי כדי לאזן את הדברים?

איתן גינזבורג: משרד האוצר, נראה לי, מייצג אתכם יפה מאוד.

קריאה: אבל אפשר גם שיהיה משקיף של הקבלנים.

קריאה: אנחנו לא רואים בזה רע, במשקיפים.

שלומי הייזלר: אלה שני הדברים שהיינו צריכים לדייק אותם.

וליד טאהא: אוקיי.

וליד טאהא: צחי, אתה רוצה לומר משהו?

צחי דוד: לא.

איתן גינזבורג: הגנת הסביבה גם בפנים.

תומר רוזנר: כרגע לא מוצעים.

איתן גינזבורג: אבל הוא אמר שכן.

תומר רוזנר: אתם רוצים להוסיף את הגנת הסביבה?

שלומי הייזלר: כן, כן.

תומר רוזנר: זה משנה את ההרכב.

וליד טאהא: נציגת הגנת הסביבה, רצית לדבר גם מקודם, אז אם רצית לומר משהו, את יכולה באמת להגיד את כל מה שאת רוצה.

וליד טאהא: אילה גלדמן, ראש אגף תכנון במשרד להגנת הסביבה, בקשה.

אילה גלדמן: בוקר טוב, אנחנו אכן כמו עמדת הממשלה, תומכים בזה שיש עודפים של שטחי תעסוקה ויש מקום להמירם לשטחי מגורים.

אילה גלדמן: אנחנו רק חושבים שיש צורך, ואכן הוועדה גם היטיבה וגם הנוסח המקורי של החוק הכניס את הסוגיה של ההשפעה הסביבתית של שימושי תעסוקה על מגורים וכן להיפך.

אילה גלדמן: חשוב להבין שהכנסה של שימושי מגורים לאזורי תעסוקה עלולה לייצר קונפליקט בין תעסוקה קיימת או תעסוקה עתידית ככל שיש לה פוטנציאל למפגעים סביבתיים, אם זה חומרים מסוכנים או רעש או ריחות, ולכן הסעיף הזה נכנס והוא מצוין, לכן היה מאוד חשוב שניכנס לוועדה כדי שנוכל לתת מידע ולתת את העמדה שלנו בנושא של הממשק בין התעסוקה למגורים, כי אנחנו לא רוצים לייצר מצב שאנחנו חושפים אוכלוסייה שנכנסת לשם, למפגעים.

אילה גלדמן: העבודה שלנו בוועדה הזאת תהיה מאוד פעילה וחשובה.

וליד טאהא: אז מה צריך להתקיים כדי שזה לא יקרה?

שלומי הייזלר: צריכים לשנות את האיזון.

שלומי הייזלר: זה הכול.

רעות בינג: אבל אז יהיה 12 חברים בוועדה אם מוסיפים את המשרד להגנת הסביבה.

שלומי הייזלר: וליו"ר יהיה קול כפול במקרה של שוויון.

וליד טאהא: אני עדיין לא מבין למה הוא צריך להיות בוועדה כזאת.

קריאה: אדוני, המשרד להגנת הסביבה לא מפר את האיזון.

וליד טאהא: צחי, לפני שעוברים לתומר ולרעות, אתה רוצה לומר משהו?

צחי דוד: רצינו להגיד שמבחינת בחירת היו"ר של הוועדה הזאת, הצעת הוועדה קצת צמצמה את שיקול הדעת ואנחנו רוצים אותו רחב, לכל אחד מחברי המועצה הארצית.

וליד טאהא: אין בעיה.

תומר רוזנר: אתה מסכים לזה?

וליד טאהא: כן.

תומר רוזנר: אוקיי.

וליד טאהא: תומר ורעות, בקשה.

תומר רוזנר: רק אנחנו רוצים לקבל הבהרות.

תומר רוזנר: לגבי הוועדה, ההרכב שהוצע על ידי הוועדה כולל 11 חברים כפי שהוצע.

תומר רוזנר: בקשת הוועדה היא להוסיף את נציג המשרד להגנת הסביבה?

שלומי הייזלר: כן.

קריאה: ומשקיף במקרה - - -

איתן גינזבורג: של הרשות הרלוונטית, אבל למה צריך את משרד רוה"מ?

וליד טאהא: זה כבר אמרנו.

וליד טאהא: אני לא אתעקש על זה, אבל מי צריך את זה?

קריאה: הם נמצאים במוסדות תכנון.

איתן גינזבורג: גם משרד המשפטים מופיע והוא לא נמצא בוועדת משנה.

קריאה: אין לנו בעיה להכניס אותו.

איתן גינזבורג: אתה רוצה גם את משרד המשפטים?

קריאה: אין לי בעיה.

איתן גינזבורג: מה עם משרד התיירות?

איתן גינזבורג: גם הם נמצאים במינהל התכנון.

איתן גינזבורג: זה ועדת משנה.

וליד טאהא: נמשיך עם מה שסוכם.

שלומי הייזלר: משקיף של אותו ראש עיר, וגם הקבלנים ביקשו משקיף.

שלומי הייזלר: מבחינתנו, בשמחה רבה.

תומר רוזנר: לא, מה פתאום.

תומר רוזנר: אנחנו לא מוסיפים דברים כאלה.

וליד טאהא: יש הבדל בין המשרד להגנת הסביבה לבין - - -

איתן גינזבורג: לי יש עוד סוגיה לא בנושא של הוועדה.

איתן גינזבורג: עוד לא דיברנו על הסוגיה שהיא לא קשורה בכלל לתחום הזה, זה הדיור הממשלתי.

תומר רוזנר: אנחנו נציג את זה לפי הסדר, ברשותך חבר הכנסת גינזבורג.

תומר רוזנר: לגבי הוועדה, בעצם אנחנו מורידים את זכות הערר.

תומר רוזנר: אנחנו מוסיפים משקיף של היישוב ואת נציג השר להגנת הסביבה.

איתן גינזבורג: זה לא 6:5.

תומר רוזנר: נכון.

איתן גינזבורג: 6:6.

תומר רוזנר: נכון.

קריאה: ואז מה?

תומר רוזנר: זה החלטה שלכם.

רעות בינג: לא, זה 7:5.

תומר רוזנר: 7:5.

וליד טאהא: איך עשית חישוב, תומר?

תומר רוזנר: שבעה נציגי ממשלה, שלושה נציגי שלטון מקומי ושני נציגי ציבור.

תומר רוזנר: אולי כדאי להגדיל את נציגי הציבור.

מתן יגל: חבר הכנסת גינזבורג, גם כרגע בנציגות הממשלה יש משרד הכלכלה, משרד להגנת הסביבה.

וליד טאהא: אנחנו נלך על העיקרון של ההצעה הקודמת.

וליד טאהא: זה יהיה פער של קול אחד.

מתן יגל: בוועדות התכנון הממשלה לא מצביעה כולם אותו דבר.

וליד טאהא: אנחנו הצענו את המתווה הקודם.

וליד טאהא: תלך לפי המתווה הקודם בהפרש.

וליד טאהא: זה יהיה הפרש של קול אחד כי ההצעה המקורית הייתה 6:0.

צחי דוד: בהיגיון שלכם זה 6:5, כאילו יש פה מחנות.

צחי דוד: עם כל הכבוד, הממשלה - - -

וליד טאהא: לא, לא, אנחנו מדברים על איזון, לא על מחנות.

איתן גינזבורג: ראינו איך משרדי ממשלה מדברים איתנו על זה שהם לא יצביעו כמו שלמשל האוצר רוצה, אז הם לא יקבלו דברים אחרים.

איתן גינזבורג: גם אם יש קולות שונים ומגוונים בתוך הממשלה, זה עדיין גוף אחד.

וליד טאהא: אני באמת רוצה להתקדם עם זה.

וליד טאהא: רבותיי, זה משהו שסוכם.

וליד טאהא: עכשיו המספרים לא מעניין אותי, אבל העיקרון סוכם.

צחי דוד: היה דרישה להוסיף את המשרד להגנת הסביבה.

צחי דוד: סליחה שאני אומר את זה אילה, אל תיפגעו אבל זה לא הארד-קור - - -

רעות בינג: היועץ הסביבתי של המועצה הארצית.

רעות בינג: זאת אומרת שהוועדה תפעל ללא יועץ סביבתי.

וליד טאהא: אפשר לבחון להוציא אחד מאלה שלא צריך שיהיו בתוך הוועדה, ולהכניס את הנציגה של - - -

שלמה קרעי: אדוני, אני מנסה להבין את הדחייה על הסף של משקיף לגורמי הביצוע.

שלמה קרעי: אני לא מצליח להבין מה ההתנגדות שיהיה משקיף.

וליד טאהא: אתה מתכוון לקבלנים.

שלמה קרעי: לקבלנים.

וליד טאהא: כי אין סוף לזה.

וליד טאהא: אז גם אפשר לא להבין מדוע לא מכניסים נציג של לא יודע מי.

איתן גינזבורג: שלמה, הם לא יושבים בשום מוסד תכנון.

וליד טאהא: כן.

וליד טאהא: אתה מדבר על מוסד תכנון.

שלמה קרעי: אני לא מבקש זכות הצבעה.

שלמה קרעי: הם רוצים להביע עמדה.

איתן גינזבורג: אתה רוצה עכשיו תת ועדה ועכשיו הם יהיו משקיפים בכל שאר הוועדות.

איתן גינזבורג: הם לא יהיו משקיפים.

שלמה קרעי: זאת לא תשובה, איתן.

שלמה קרעי: אתה אומר, זה לא קיים.

שלמה קרעי: למה לא קיים?

שלמה קרעי: בוא תסביר.

שלמה קרעי: למה אלה שמבצעים בשטח, לא יהיה להם שם איזה הבעת דעה?

שלמה קרעי: מה הבעיה עם זה?

קריאה: בניגוד עניינים - - -

שלמה קרעי: מה זה ניגוד עניינים?

שלמה קרעי: לא להצביע.

איתן גינזבורג: כל אחד יכול להביע עמדה בפני מוסד תכנון.

שלמה קרעי: אבל יש נציגים שישמעו אותם.

וליד טאהא: רשמנו את ההערה, חבר הכנסת קרעי.

מתן יגל: אני אשמח רגע להתייחס.

מתן יגל: בשונה למשל מעמדות הממשלה, שהממשלה מצביעה על משהו ומגיעים באמת לכנסת, אז באמת יש עמדת ממשלה אחת.

מתן יגל: בוועדות התכנון זה ממש לא המצב.

מתן יגל: המון פעמים תוכניות נפלו בגלל שמשרד ממשלה כזה או אחר היה נגד הדבר הזה, ובטח פה שיש את משרד הכלכלה שאנחנו פחות רצינו אותו והוועדה התעקשה ואנחנו מבינים את זה, בסוף משרד הכלכלה הוא הרבה יותר פה בצד של השלטון המקומי, אם אנחנו מדברים פה על איזונים, לכן אנחנו לא חושבים שכבר עכשיו הוועדה פה סופר מאוזנת, ודווקא עכשיו עוד תוספת או עוד שינוי רק יגדיל את העיוות.

מתן יגל: משרד הכלכלה פה, אי אפשר להסתכל עליו אוטומטית כממשלה.

מתן יגל: בסוף הוא צריך לדאוג שיהיה אזורי תעשייה וברור עם מי הוא יצביע.

מתן יגל: בואו, זה לא סוד.

וליד טאהא: אוקיי.

וליד טאהא: אני רוצה שתומר ורעות, תמשיכו.

תומר רוזנר: זה לגבי הוועדה.

תומר רוזנר: אנחנו עוברים עכשיו לפי סדר הסעיפים.

בנימין ארביב: תומר, לא הבנתי מה אמרת לגבי הערר, אם אפשר לדייק.

תומר רוזנר: שיהיה ערר.

בנימין ארביב: רק אדוני היושב-ראש, אני מדייק, אם אפשר דקה.

בנימין ארביב: זה לא ערר, זה סעיף 6(ב) כמובן.

בנימין ארביב: זה דיון נוסף במועצה הארצית.

בנימין ארביב: הדיון הזה הוא לבקשת חבר ועדת משנה.

בנימין ארביב: אותו משקיף ככל שיתווסף, אין לו סמכות להגיש ערר.

בנימין ארביב: את זה אנחנו מבקשים לא לפתוח.

קריאה: הוא יכול לבקש.

בנימין ארביב: כן, כן, הוא יבקש מאחת הרשויות, אבל הוא, אין לו זכות להגיש ערר.

תומר רוזנר: זה לגבי זה.

תומר רוזנר: לגבי הנושא השני, לא היו הערות לגבי הנושא של הגמשת תנאים בתוכניות על ידי מוסד התכנון, אז אני אדלג עליו.

רעות בינג: רגע, רק אני אציין שעשינו כאן איזשהו שינוי קטן בנוסח.

רעות בינג: הוא מסומן בירוק.

רעות בינג: בנוסח המקורי בעצם לא היה כתוב מי יכול להגיש ערר, וכאן הבהרנו מי הגורמים שיכולים להגיש ערר על ההחלטה על הגמשת תוכנית.

תומר רוזנר: כן.

תומר רוזנר: הכוונה היא שמי שיכול להגיש את הערר זה כמקובל בעררים מסוג זה, זה מי שסורבה בקשתו או מי שהערתו נדחתה, למרות שהפרשות כמובן בפסיקה היא גם הפוכה, זאת אומרת שגם מי שבצד השני, גם הוא בעצם יכול להגיש ערר, אבל הניסוח בחוק התכנון והבנייה הוא הולך לפי מי שסורבה בקשתו או נדחתה הערתו.

תומר רוזנר: זה לגבי זה.

תומר רוזנר: לגבי השימושים הממשלתיים, זה משהו שהתברר לנו בשלב די מאוחר.

תומר רוזנר: כרגע הניסוח הוא קצת בעייתי כיוון שהוא מערבב בין שתי מטרות ועושה אותן בצורה לא כל כך טובה.

תומר רוזנר: הבקשה של הממשלה היא לעשות שני דברים: אחד, למנות שימושים ממשלתיים נוספים במסגרת סעיף 188, קרי דברים שאפשר להפקיע עבורם לצרכי ציבור.

תומר רוזנר: למרות שההצעה הממשלתית כבר שם מתייחסת לדברים שמנוהלים על ידי מינהל הדיור וכו', זה לא כל כך רלוונטי כי זה רק מונה שימושים מותרים שאפשר להפקיע עבורה.

תומר רוזנר: בסעיף 189, שם המקום הוא להתייחס לנושא של "זכות הוטו" של, כרגע זה מנהל מינהל הדיור הממשלתי, שמשעה שמדובר בשימושים ממשלתיים כאלה על מקרקעי ישראל, הרשות המקומית לא תוכל להפקיע אותם ללא הסכמה של מנהל מינהל הדיור, לכן זה כאילו עניין של נוסח אבל אנחנו מבהירים שבעצם אנחנו נצטרך לתקן את הנוסח בהתאם למה שאמרתי עכשיו.

תומר רוזנר: דבר נוסף שאני רוצה להעיר בעניין הזה, אנחנו ממליצים לוועדה לא לכתוב את שמו של פקיד מנהל מינהל הדיור הממשלתי, אלא מקובל בדברים מהסוג הזה - - -

איתן גינזבורג: לא, אבל למה אתה קופץ כבר לאיזה מן החלטות כאילו זה מוסכם הדבר הזה?

תומר רוזנר: לא, אני לא אמרתי שזה מוסכם.

תומר רוזנר: אני אמרתי מה ההצעה.

תומר רוזנר: אני מציג שיש בה איזושהי בעיה ניסוחית שאנחנו צריכים לטפל בה.

תומר רוזנר: אם תחליטו לא לקבל אותה או לשנות אותה, זה כמובן החלטה של הוועדה.

תומר רוזנר: אני לא מציג הסכמות או אי הסכמות.

תומר רוזנר: לגבי זה, אם ההצעה תתקבל, כמובן אנחנו נמליץ לא לכתוב את מנהל מינהל הדיור הממשלתי אלא לכתוב את שר האוצר.

תומר רוזנר: שר האוצר יוכל לאצול את סמכותו אם הוא ירצה, למישהו אחר, אבל כמי שהסמכות המיניסטריאלית בידיו, אנחנו מציעים שזה ייכתב כשר האוצר.

תומר רוזנר: זהו, אלה השינויים שאנחנו מציעים.

שלמה קרעי: אדוני יושב-הראש, אפשר להעיר עוד הערה?

וליד טאהא: רק ניתן לתומר ורעות להשלים.

שלמה קרעי: הם בהתייעצות משפטית.

וליד טאהא: כן, מותר להם.

וליד טאהא: תמשיך, תומר.

תומר רוזנר: בנושא של מסלולי ההיתר יש לנו מספר הערות שתיכף רעות תציג אותן.

תומר רוזנר: הן הערות שמתייחסות להבהרות וניסוחים והן לא כוללות כרגע את ההסכמות שהוצגו כאן לגבי שינויים נוספים לגבי בניין חדש וכל זה, שזה שמענו היום ואנחנו נצטרך גם לתקן את זה בהתאם למה שהוצג כאן קודם, אבל מעבר לזה יש לנו תיקונים נוספים שרעות תציג אותם בקצרה.

רעות בינג: אני בעמוד 7 בפסקה 5.

רעות בינג: בעצם מחקנו את הפסקה הזו, כי הפסקה הזו מתייחסת לפיצויים לבעל מקרקעין שנפגע כתוצאה מהיתר שמאפשר לבנות דיור להשכרה לטווח ארוך.

רעות בינג: אנחנו בעצם העברנו לסוף הסעיף הזה, בסוף הסעיף קטן, כלומר לכל ההסדר הזה, ככה שהפיצויים יוכלו להינתן לכל מי שנפגע, שהמקרקעין שלו נפגעו מכל היתר שהוא לפי הסעיף הזה.

רעות בינג: לא רק השכרה לטווח ארוך, אלא כל מי שקיבל היתר להגדלת שימוש למגורים או לתוספת שימוש למגורים אחרים, בעל המקרקעין שנפגע כתוצאה מההיתר הזה יוכל לבקש פיצויים.

רעות בינג: זה שינוי נוסף.

רעות בינג: באותו עמוד בפסקה 4(א) הוספנו להגדרה של צרכי ציבור גם שטחי חניה.

רעות בינג: זה לא היה קיים בנוסח הקודם, ושינינו מעט את הסעיף שמתייחס לחניה, כך שהוא מאפשר בעצם לסתות מתקן החניה שנקבע בתקנות.

שרון רופא אופיר: לכמה?

תומר רוזנר: כמה שהוועדה תחליט.

שרון רופא אופיר: לא, אבל מה אתה ממליץ?

וליד טאהא: זה משהו תכנוני.

תומר רוזנר: לכאורה, אם לא נכתוב את הסעיף הזה, הוועדה כבולה בשיעור המינימלי שנקבע בתקנות לשטחי חניה.

וליד טאהא: כן.

תומר רוזנר: כאן אנחנו מאפשרים לה לסתות מזה אם היא חושבת שצריך.

וליד טאהא: תמשיכי רעות.

רעות בינג: עמוד 8 פסקה 8.

רעות בינג: בעצם החזרנו את זה לנוסח הממשלתי.

רעות בינג: צריך לדייק את הנוסח, אבל בעקבות ההסכמות שהגיעו אליהן לגבי הורדת האישור של הוועדה המחוזית לסירוב, אז הסעיף הזה מיותר ואנחנו נמחוק אותו.

רעות בינג: הנושא האחרון הוא היטל השבחה.

רעות בינג: בעמוד 9 בסעיף 8(ב) בעצם הוספנו כדי שזה יהיה ברור, שהיתר לפי הסעיף הזה הוא אירוע מעשי לצורך היטל השבחה.

רעות בינג: אלה התיקונים שאנחנו עשינו כרגע בנוסח.

רעות בינג: לא הטמענו עדיין את כל ההסכמות שעליהן דיברתם.

וליד טאהא: אוקיי.

שלמה קרעי: אפשר אדוני יושב-הראש הערה קטנה?

וליד טאהא: כן, בקשה.

וליד טאהא: אגב, אתה יצאת מפה ואנחנו נתנו לנציגת - - -

שלמה קרעי: והבנתי שהיא תומכת בעמדה שהציגו התאחדות המלונות.

וליד טאהא: היא הייתה הנציגה שלהם.

שלמה קרעי: אז זה לא נציגת משרד התיירות.

וליד טאהא: לא.

וליד טאהא: הבאנו את אלה שאתה רצית ישירות.

שלמה קרעי: אני מקבל הערות.

שלמה קרעי: אני מעלה פה לדיון.

וליד טאהא: אנחנו לא יכולים לעמוד מול הדרישות שלך.

וליד טאהא: מממשים אותן אחת לאחת.

שלמה קרעי: רציתי המלצות של משרד התיירות.

שלמה קרעי: הם, אני יודע שהם רוצים.

וליד טאהא: אוקיי.

וליד טאהא: אתה תבקש לאט-לאט, לא בבת אחת הכול.

שלמה קרעי: אדוני, בתוספת השישית אני מבקש לברר את זה, יש מגבלות על המימוש של ההקלות בהצעה הזאת, למשל שכל יחידות הדיור יהיו בבעלות של אדם אחד.

שלמה קרעי: האם יש חסמים, מגבלות ביורוקרטיות כאלו שאנחנו יכולים להקל עוד יותר כדי באמת שההצעה הזו תהיה אפקטיבית?

קריאה: בתוספת השישית יש הוראת בעלות אחודה - - - דיור בהישג יד, שבמקרה שלנו זה שמבוקש דיור להשכרה לטווח ארוך, אז זה רלוונטי.

קריאה: המשמעות של ההוראה זאת, זאת הוראה בחוק שקיימת היום כדי להבטיח את מימוש זה שזה יהיה להשכרה, כי אם אנחנו נאפשר שכל יחידת דיור בפני עצמה תהיה בבעלות אחרת, אין כלי לאכוף את זה שזה לא יהיה סחיר ויגורו שם ולא ישכירו את זה.

שלמה קרעי: למה אין כלי?

שלמה קרעי: מה ההבדל?

שלמה קרעי: איך אתה אוכף לגבי בעלות אחת ואתה לא יכול לאכוף לגבי שלושה שותפים?

קריאה: לא, זה לא מונע שלושה שותפים.

קריאה: זה מונע את האפשרות שלכל אחת מיחידות הדיור תהיה בעלות נפרדת.

קריאה: אין בעיה שעל כל יחידות הדיור ביחד יהיו בעלים כמה שותפים.

קריאה: אין עם זה בעיה.

שלמה קרעי: אין בעיה עם כמה שותפים?

קריאה: שיהיו בעלים של כל הדירות במשותף.

קריאה: אין עם זה בעיה.

שלמה קרעי: אוקיי.

תומר רוזנר: חבר הכנסת קרעי, אין בעיה.

תומר רוזנר: התוספת השישית אומרת שיהיה בעלים אחד לכל יחידות הדיור.

תומר רוזנר: הבעלים הזה יכול להיות מורכב ממספר אנשים, שותפות או מספר תאגידים.

שלמה קרעי: זאת אומרת, שותפות יכולה להיות בעלות.

תומר רוזנר: כן, כן, בוודאי.

שלמה קרעי: אוקיי, זה נרשם בפרוטוקול.

וליד טאהא: אוקיי.

וליד טאהא: אני מרגיש שמתחילים להתכנס גם בכל הנושאים, הסעיפים.

וליד טאהא: כנראה לא נהיה חייבים לעוד דיון.

תומר רוזנר: צריכים דיון להסתייגויות.

וליד טאהא: זה ברור, תומר.

וליד טאהא: אני רוצה לעבור לזום, עו"ד יצחק ניטוביץ', יו"ר פורום מקרקעין, לשכת עורכי הדין, בבקשה.

יצחק נטוביץ': תודה רבה.

יצחק נטוביץ': אני נמצא בראש לשכת עורכי הדין, 40 שנה בתחום המקרקעין וגם בעוונותיי הרבים הייתי יושב-ראש ועדת משנה לתכנון ולבנייה בעיריית גבעתיים, סגן ראש עיר, כך שאני מכיר את כל הכיוונים, מכיר את העמדה הלאומתית של איתן.

יצחק נטוביץ': אני מקווה שהיושב-ראש קצת יאזן את הדיבורים שלך.

יצחק נטוביץ': אני חושב שהחוק איך שהוא כתוב כיום עוד בלי התיקונים שמנסים לעשות שם, הוא לא יהיה חוק ישים.

יצחק נטוביץ': הוא יהיה בדיוק כמו החוק של 2017, החוק של פיצול יחידות הדיור, חוק התכנון והבנייה, תיקון 117.

יצחק נטוביץ': פיצול דירות לפני חמש שנים או ארבע שנים, פרסומים בעיתון, אלפי דירות.

יצחק נטוביץ': אתם יודעים כמה דירות לפי מכון המחקר של הכנסת עד שנת 2020?

יצחק נטוביץ': 72 דירות פוצלו, אז בשביל זה עשו חוק ב-2017 וישבה ועדת הפנים עם כל הנציגים, ודיברו ודיברו.

וליד טאהא: תתמקד בחוק שמונח מולנו עכשיו.

וליד טאהא: אנחנו מכירים את הבעיה של פיצול דירות.

וליד טאהא: דיברנו עליה.

יצחק נטוביץ': שלחנו נייר עמדה ואנחנו נעבור נקודה-נקודה.

וליד טאהא: לא נקודה-נקודה.

וליד טאהא: תגיד בשתי דקות.

יצחק נטוביץ': אדוני היושב-ראש, ארבע נקודות בלבד.

יצחק נטוביץ': אני גם חושב שצריך להוסיף שלושה משקיפים.

וליד טאהא: הכרענו את נושא הוועדה.

וליד טאהא: תמשיך.

יצחק נטוביץ': לשכת עורכי הדין ונציג התאחדות האינג'ינרים והארכיטקטים ונציג לשכת השמאים, אלה אנשי השטח.

יצחק נטוביץ': לקבלן יש אינטרס.

יצחק נטוביץ': אנחנו מייצגים גם את הציבור, גם את בעלי הקרקע - - - ואנחנו די מאוזנים.

וליד טאהא: נקודה שנייה.

יצחק נטוביץ': בנושא של הערר לא כתבתם שמוסד התכנון יכול להשיב על הערר שהוגש, בסעיף 3(א).

יצחק נטוביץ': מוסד התכנון צריך להגיב על הערר.

יצחק נטוביץ': כתוב שתוך 30 יום יש החלטה של ועדת המשנה, אבל ללא תשובה של מוסד התכנון.

יצחק נטוביץ': זה באג קטן.

יצחק נטוביץ': יש מניעה לתת את תוספת המגורים במגרש שיש בו גם ייעודי תעשייה ומלאכה.

יצחק נטוביץ': אני חושב שזה טעות.

יצחק נטוביץ': מה שצריך להיות כתוב, לא של מגרש שמותרים בו, אלא מגרש שבפועל משמש לתעשייה ומלאכה, אז אולי באמת יש ניגוד עניינים בין המגורים לבין התעשייה והמלאכה.

וליד טאהא: נקודה שלישית.

יצחק נטוביץ': ה-50 מטר ברוטו זה 35 מטר נטו.

יצחק נטוביץ': לפי הצעת חוק מה שכתוב כרגע, אלה הדירות, אין בלתם, אי אפשר יותר גדול ואי אפשר יותר קטן.

יצחק נטוביץ': לדעתי זה לא ישים.

יצחק נטוביץ': אי אפשר לגור ב-35 מטר, לכן צריך להעלות את זה ל-60 מטר ממוצע, לא 60 מטר כל דירה, ממוצע 60 מטר.

וליד טאהא: נקודה רביעית.

יצחק נטוביץ': הנקודה החשובה ביותר, אתם החרגתם את החוק מתוכניות שקיבלו תוקף בחמש שנים האחרונות.

יצחק נטוביץ': טעות גדולה.

יצחק נטוביץ': חלק נכבד מאוד מהפוטנציאל של השינוי של תוספת הדירות נמצאים דווקא בתוכניות שקיבלו תוקף בחמש שנים האחרונות.

יצחק נטוביץ': אם אתם תכניסו את זה ככה, החוק יהיה אות מתה.

יצחק נטוביץ': לא ייבנו דירות בכלל על פי החוק הזה.

וליד טאהא: תודה רבה עו"ד יצחק נטוביץ'.

וליד טאהא: העברת את המסר.

וליד טאהא: החברה להגנת הטבע, מה לכם ולמשרדים ולמגורים ואזורי תעסוקה?

וליד טאהא: אסף זנזורי.

אסף זנזורי: זו שאלה מאוד טובה.

אסף זנזורי: אני גם מהחברה להגנת הטבע ואני נציג הארגונים הירוקים במועצה הארצית לתכנון ובנייה.

אסף זנזורי: אנחנו מייצגים בתוך ועדות התכנון, אז זה הקשר שלנו באמת לנושא.

אסף זנזורי: אחד, אנחנו נגיד שאנחנו תומכים בכל ייעול שימוש בקרקע.

אסף זנזורי: אם יש קרקע לא מנוצלת שנועדה לתכנון של פיתוח ולא מנצלים אותה, כמובן שצריך לבוא ולנצל אותה.

אסף זנזורי: עודפים והחזקה של קרקעות לא מנוצלות לאורך זמן, זה מיותר.

אסף זנזורי: זה גורם לפלישה.

אסף זנזורי: יש שטחים פתוחים.

אסף זנזורי: זה התמיכה שלנו בנושא.

אסף זנזורי: החשש שלנו הוא שאם יש מסלול היתר ומסלול תוכנית, יבחרו ללכת במסלול היתר וייתרו את מסלול התוכנית שיכול להעניק לנו ייעול קרקע הרבה יותר משמעותי.

אסף זנזורי: זה אומר שב-30% שנקבל בהיתר, אולי הוא יהיה טיפה יותר מהיר.

אסף זנזורי: אפשר לעשות תוכנית מהירה גם, כמו ותמ"ל או נושאים אחרים.

אסף זנזורי: בתוכנית אנחנו יכולים לקבל 100% שאפשר להכניס בה את השימושים הבעייתיים שראשי הערים מעלים, ואת כל הסוגיות האלה.

אסף זנזורי: המסלול של ההיתר מבחינתנו יכול לסכל את המסלול של התוכנית.

אסף זנזורי: זה החשש שלנו.

אסף זנזורי: הבעיה האחרונה היא שאנחנו כנציגים בוועדות תכנון קוראים לכם, אתם שמים אותנו בפרדוקס.

אסף זנזורי: אנחנו כל יום, כל שבוע מאשרים תעסוקה בתוכניות בינוי.

אסף זנזורי: אתמול אישרנו, בשבוע שעבר אישרנו מסות אדירות, אלפים ועשרות אלפים ומאות אלפי שטחים לתעסוקה, כל שבוע, ואתם באים ובצדק אומרים, יש עודפים, בוא נמיר אותם או ב-30% או בתוכנית, אבל לא מפסיקים אותנו להמשיך ולאשר את השטחים הלא מתממשים האלה, אז אנחנו יוצרים פה פרדוקס.

אסף זנזורי: במקום שנאשר אותם לבינוי או למשהו אחר, אנחנו ממשיכים לאשר אותם - - -

וליד טאהא: נקודה מעניינת.

וליד טאהא: תודה רבה לך.

וליד טאהא: מעניין מאוד.

וליד טאהא: שלומי שומע את זה.

וליד טאהא: אולי הוא צריך להתחיל לאשר יותר ביישובים שעד עכשיו לא אושר להם ואז יהיה איזון.

וליד טאהא: מירה סלומון, שלטון מקומי, בדקה תסכמי.

מירה סלומון: תודה אדוני.

מירה סלומון: עד עכשיו דיברנו על ההסכמות שאליהן הגענו עם המדינה.

מירה סלומון: יש לנו כמה סוגיות שעליהן הובהר מראש שאנחנו לא מסכימים ויש לנו גם הערות.

וליד טאהא: באיזה נושאים?

מירה סלומון: בנושא השימושים הממשלתיים יש בינינו לבין המדינה אי הסכמה מוחלט וחד משמעי.

מירה סלומון: אנחנו מתנגדים לכל החלק של השימושים הממשלתיים.

מירה סלומון: אנחנו מבקשים להסיר אותו מהפרק הזה או לפצל אותו.

מירה סלומון: יש לנו גם הסברים לתוך השימושים.

מירה סלומון: בנוגע להסבת תעסוקה למגורים, אנחנו מתנגדים לכך שהחלק הציבורי יהיה בבעלות היזם, הבעלים של המקרקעין ושל הנכס בכללותו.

מירה סלומון: שימושים ציבוריים צריכים להיות מנוהלים ומטופלים על ידי הרשות המקומית ולדעתנו צריך להקנות את החלק הציבורי לרשות המקומית.

מירה סלומון: בנוגע לפיצויים לפי סעיף 197, גם כהצעת הספר הכחול וגם כהצעת הוועדה, אנחנו סבורים שצריך לתקן במקביל ולהסדיר את האפשרות לקבל כתב שיפוי.

מירה סלומון: הרי לפי סעיף 197(א) רבתי, כתב שיפוי ניתן בעד תוכנית וכאן אנחנו במקום שבו אנחנו מגיעים ישירות לשלב של ההיתר, אז צריך להסדיר כמו בתמ"א 38 את היכולת לקבל כתב שיפוי מהיזם על העובדה שהוא מגיש כאן היתר בסטייה ניכרת מהתוכנית.

מירה סלומון: זה בתמצית.

וליד טאהא: אתה רוצה עכשיו לענות?

שלומי הייזלר: יש נקודה אחת שאני מבקש להתייחס עליה, עמדת הממשלה לגבי ההצעה של הכנסת.

שלומי הייזלר: לגבי השימושים, יש סעיף שהוספתם שזה צריך באישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת.

וליד טאהא: איזה סעיף?

שלומי הייזלר: בני, תן לנו הסבר קצר.

בנימין ארביב: הצעת הוועדה בסעיף 188 בהגדרה - - -

וליד טאהא: מה שהיא אמרה הרבה יותר חמור, לא?

שלומי הייזלר: פשוט זה דבר שבדרך כלל הוא לא קיים בסעיף הזה, אז אנחנו מבקשים להוריד את זה.

שלומי הייזלר: אני מבקש מבני להתייחס במשפט אחד.

בנימין ארביב: כן, אני אסביר.

בנימין ארביב: הוועדה מציעה שבעצם הסמכות להוסיף שימושים ממשלתיים שיחשבו צרכי ציבור לעניין סעיף 188, סמכות של שר הפנים תהיה מותנית באישור ועדת הפנים.

תומר רוזנר: כפי שהערתי קודם, אנחנו מציעים לשנות אותו.

תומר רוזנר: ההצעה היא בסעיף 188 למנות את השימושים ואנחנו שם לא נדרוש אישור ועדת הפנים.

תומר רוזנר: אנחנו מדברים על סעיף 189 שבו זה זכות הוטו.

תומר רוזנר: שם אם ירצו להוסיף דברים, אנחנו נרצה אישור.

תומר רוזנר: זה משהו מאוד חריג שנותן זכות וטו.

קריאה: תומר, לגבי סעיף 189, יש היגיון רב במה שאתה אומר, שזה יהיה שר האוצר.

קריאה: לגבי 188, אם המצב הקיים ישתנה - - -

וליד טאהא: הוא אמר שלא.

תומר רוזנר: כן, כן, זאת הכוונה.

תומר רוזנר: הכוונה היא ש-188 יישאר.

בנימין ארביב: סליחה, לא הבנתי.

וליד טאהא: 188, אתה לא צריך להעיר כי שום דבר לא השתנה, אז איפה הבעיה?

בנימין ארביב: לא יהיה אישור ועדת פנים.

תומר רוזנר: ל-188 לא, ול-189 כן.

בנימין ארביב: יש פה נקודה מהותית.

בנימין ארביב: שר הפנים מוסמך להוסיף צרכי ציבור.

בנימין ארביב: אני מבין שזה לא ישתנה.

תומר רוזנר: נכון.

בנימין ארביב: הסמכות לפי 189 שתומר ביקש שזה יהיה שר האוצר, זה בסדר גמור, מקובל גם על משרד האוצר, אבל איפה נכנסת ועדת הפנים?

בנימין ארביב: לא הבנו.

תומר רוזנר: רשימת השימושים שיופיעו ב-189 תהיה רשימה סגורה.

תומר רוזנר: אם ירצו להוסיף שימוש ל-189, יצטרכו אישור ועדת הפנים.

תומר רוזנר: זה משהו מאוד מהותי של זכות וטו על מוסד תכנון.

בנימין ארביב: הרי ההיגיון שעומד מאחורי הצעת החוק הוא שמגרש שמיועד לשימושים ממשלתיים - - -

וליד טאהא: בסדר, הבנו את ההערה שלך.

וליד טאהא: לגבי מה שאמרה נציגת השלטון המקומי, שלומי, שמעתם את כל מה שהיא אמרה.

וליד טאהא: אני אומר את הדבר הבא לכולם, אנחנו צריכים לסיים.

וליד טאהא: ברור איפה התכנסנו, איפה הסכמנו, איפה לא הסכמנו.

וליד טאהא: אנחנו נערוך דיון נוסף כדי להקריא את הנוסח האחרון אחרי שאתם שוב חוזרים לדבר אחד עם השני כדי להגיע להסכמות אחרונות בעניינים שעוד לא סיכמתם, שלומי, האוצר והשלטון המקומי.

וליד טאהא: תומר, נקבע מועד גם להסתייגויות.

וליד טאהא: אני חושב שעיקר הנקודות שצריך לחדד, בין האוצר לבין השלטון המקומי, בין מינהל התכנון לבין השלטון המקומי.

שלמה קרעי: אתם תשלחו נוסח סופי ועליו - - - ?

וליד טאהא: ברור.

וליד טאהא: שלמה קרעי, אמרתי.

תומר רוזנר: הדברים שנאמרו הם נאמרו בוועדה והם ברורים.

תומר רוזנר: את ההסתייגויות אפשר להגיש על הנוסח כפי שהוא כרגע, והשינויים שיהיו הם כפי הדברים שסוכמו.

שלמה קרעי: למה לא לתת לנו נוסח סופי למשל?

תומר רוזנר: כי אנחנו בלוח זמנים שלא מאפשר.

וליד טאהא: מתי אתם יודעים להגיד לנו מתי אתם מסכמים, אוצר ומינהל תכנון, מולם?

שלומי הייזלר: אנחנו מקווים שבימים הקרובים.

שלומי הייזלר: היום או מחר.

וליד טאהא: אנחנו נפרסם הודעה לגבי כל הדברים הטכניים, גם מתי להגיש ועד מתי להגיש.

וליד טאהא: עד יום ראשון ב-10:00.

וליד טאהא: אם היום יגיעו להסכמות, אז גם היום יהיה נוסח.

דוד ביטן: אנחנו רוצים דיון איתך לפני שהנוסח הסופי יוצא, בסדר?

וליד טאהא: אתה רוצה לעשות איתי דיון?

דוד ביטן: כן.

וליד טאהא: אוקיי, בסדר גמור.

וליד טאהא: אתה תמיד מוזמן.

וליד טאהא: אני רוצה להודות לכולם.

וליד טאהא: אנחנו חייבים לסיים.

קריאה: משרד המשפטים רוצה להעיר.

תום פישר: הייתה שאלה של הלשכה המשפטית של הוועדה, האם יכול להיות מצב שוועדה מקומית תגדיל זכויות לפי סמכותה היום.

תום פישר: ועדה מקומית עצמאית תגדיל זכויות לתעסוקה ולאחר מכן תמיר אותן למגורים, זאת אומרת שיש מצב שהתוכנית שמגדילה היא סוג של תוכנית פיקטיבית שרק באה להוסיף זכויות כדי לצפות את ההליך של ההסבה, אז אנחנו מבקשים להוסיף את ההחרגה הזאת, שלא יהיה אפשר להסב זכויות שנוספו מכוח תוכנית בסמכות מקומית של ועדה עצמאית, לאחר יום התחילה של החוק.

תום פישר: אנחנו נציע שינוי נוסח בעניין הזה.

וליד טאהא: טוב, תודה רבה לך, תודה רבה לכולם, אנחנו נודיע על מועד דיון בהמשך.

וליד טאהא: הישיבה נעולה.