ועדת הכספים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 128, 2021-10-19 19:30

אלכס קושניר: ערב טוב, אנחנו ממשיכים בסדר היום ה"קצר" הזה, והנושא הבא הוא פרק ה' בחוק ההסדרים: צמצום פערים מגדריים בשוק העבודה והעלאת גיל הפרישה לנשים.

אלכס קושניר: אני מזכיר לכם שבדיון הקודם סיימנו את הקראת הנוסח ומאז היו התקדמויות נוספות מול משרד האוצר גם בניסוח מדויק יותר וגם במהות.

אלכס קושניר: נתחיל פשוט לדון סעיף, סעיף, נראה את השינויים, נעבור על כל החוק, ואז גם נצביע.

משה גפני: איך הגיע בכלל גיל 65?

משה גפני: היה מדובר כל הזמן על גיל 64.

אלכס קושניר: חבר הכנסת גפני, זה נושא שדיברנו עליו במשך שלושה דיונים, אני לא מוכן לפתוח את זה שוב.

משה גפני: אבל עכשיו הולכים להצבעות.

אלכס קושניר: עוד לא הולכים להצבעות.

אלכס קושניר: יש כמה תיקונים ודברים נוספים שצריך לדבר עליהם.

משה גפני: האם זה בסדר שזה גיל 65?

משה גפני: היה גיל 64.

אלכס קושניר: כן, זה בסדר.

שמרית שקד גיטלין: הנושא הראשון שנשאר פתוח מהדיון הקודם זה נושא ההטבות.

אלכס קושניר: בדיון הקודם ביקשנו להחיל על אותן נשים שנדחה להן תשלום של קצבת הזקנה, להשאיר להן את ההטבות הנלוות שהיום מגיעות להן, שזה הנחה בחשמל, הנחה בתחבורה, הנחה - -

קריאה: ארנונה.

יובל טלר חסון: אדוני היושב-ראש, הנושא הזה בבדיקה אחרונה אצלנו במשרד.

אלכס קושניר: אני יודע שאין לנו סגירה עדיין על תחבורה, חשמל, ארנונה, תרופות ומים.

ינון אזולאי: הייתה רשימה.

אלכס קושניר: זאת הרשימה.

שמרית שקד גיטלין: יש הטבות נוספות.

אלכס קושניר: כמו?

נעה בן שבת: יש הטבות מס, יש - -

אלכס קושניר: זאת טבלת הזכאויות.

אלכס קושניר: דיברנו על חמש עיקריות.

אלכס קושניר: נקבל תשובה על זה במהלך הדיון.

אלכס קושניר: משרד האוצר מבצע בדיקה.

ינון אזולאי: הזכרנו את כל הטבלה.

ינון אזולאי: אמרנו רק דוגמאות מהטבלה.

אלכס קושניר: כן, אבל אחר כך דיברנו איתם על חמש ההטבות.

משה גפני: אנחנו לא היינו במו"מ.

משה גפני: אנחנו רוצים תשובות.

אלכס קושניר: אין בעיה, אתם יכולים להעלות מה שאתם רוצים.

אלכס קושניר: כרגע משרד האוצר צריך לבדוק את זה ולחזור אלינו עם תשובה.

משה גפני: שיגידו תשובה על כל ההטבות.

נעמה לזימי: צריך להגיד, גפני, שהדברים שהם ברמת הביטחון של זכויות יסוד, כמו חשמל, מים, נגישות תחבורתית, הם דברים שאנחנו מעדיפים בסדרי העדיפויות שלנו.

ינון אזולאי: אנחנו רק דרשנו, נעמה, שהטבלה כמו שהיא עכשיו תמשיך ותהיה.

שמרית שקד גיטלין: זה נשאר פתוח לבינתיים?

אלכס קושניר: כן, בינתיים פתוח.

משה גפני: מה פתוח?

משה גפני: ההטבות?

ינון אזולאי: כן.

אלכס קושניר: המשרד עוד לא החזיר תשובה.

שמרית שקד גיטלין: חברת הכנסת שפק ביקשה להכניס לתוך הנוסח: אחרי סעיף 13 יבוא: "תקציב לביצוע 13א.

שמרית שקד גיטלין: (א) בחוק התקציב השנתי יוקצה למטרת מימון הכשרות מקצועיות השתתפותן של נשים בגילאי 50 עד 67 בהכשרות לנשים מקצועיות, בהשמות - - כאן משרד האוצר ביקשו להוסיף שהתקציב ייועד גם להשמות.

ינון אזולאי: למה?

שמרית שקד גיטלין: ותשלום דמי קיום במהלכן בסעיף תקציב המשרד לשוויון חברתי, בסכום שלא יפחת מ-10 מיליון שקלים לכל שנה בתכנית נפרדת ובתקציב משרד הכלכלה והתעשייה בתכנית נפרדת, בסכום שלא יפחת מ-72.5 מיליון לכל שנה, בין השנים 2023 עד 2031.

שמרית שקד גיטלין: (ב) לעניין סעיף זה "הכשרה מקצועית" – לרבות בדרך של הכשרה במהלך עבודה אצל מעסיק (OJT), כיתה במפעל, ייעוץ וליווי עסקי וסיוע בפתיחת עסק.

נירה שפק: זה סעיף (ד) שהפך ל-(ב).

שמרית שקד גיטלין: כן.

שמרית שקד גיטלין: אין פה באמת סעיף שקובע את הזכות של כל אישה לקבל הכשרה מקצועית, אלא סעיף תקציב שייועד לה.

ינון אזולאי: לא כל אישה זכאית לזה?

שמרית שקד גיטלין: כרגע לא כתוב שכל אישה זכאית.

נירה שפק: אני מתעקשת שזה יהיה.

ינון אזולאי: וגם שמלגת הקיום לא תפחת מ..

אלכס קושניר: בדיון הקודם הפכנו את הדיפולט.

אלכס קושניר: בהתחלה הרעיון היה לתת דמי קיום למי שמתקבלת להכשרה בחמשת החודשים האחרונים של השנה הראשונה, אבל אז הפכנו את זה, אנחנו משלמים בכל מקרה.

משה גפני: מה זה "משלמים בכל מקרה"?

משה גפני: זה לא מופיע.

אלכס קושניר: זה מופיע בהמשך.

אלכס קושניר: בכל מקרה משלמים את ה-4,000 שקל למשך חמישה חודשים.

אלכס קושניר: לגבי ההכשרות המקצועיות, זה עוד צריך להיסגר עם נירה שהיא זו - -

ינון אזולאי: ההגדרות של ההכשרות המקצועיות?

אלכס קושניר: מה נכנס לחוק?

נירה שפק: הגשתי כאן ארבעה סעיפים ששניים מתוכם נכנסו.

נירה שפק: אני רוצה גם הבהרה לנושא המעסיק, ה-OJT.

נירה שפק: צריך להדק את זה, לראות שנצברו לה החודשים האלה והכל.

נירה שפק: אנחנו רוצים שההכשרה תיתפס כהכשרה.

ינון אזולאי: את מגדירה גם מה זו הכשרה?

נירה שפק: יש שני סעיפים שאני במו"מ עם האוצר אם להכניס במסגרת החוק.

נירה שפק: אחד זה שההכשרות המקצועיות יתאמו לרמת ההשכלה שלה ויתקיימו בפריסה ארצית, לרבות באזורי פריפריה גיאוגרפיים, באתרים נגישים פיזית ותחבורתית.

נירה שפק: זה סעיף שביקשתי להכניס.

אופיר כץ: אבל מה קורה אם זה לא מספיק קרוב אליה?

אופיר כץ: אנחנו לא יודעים את הפריסה.

נירה שפק: דבר שני שהכנסתי זה שלצורך פנייה להכשרות מקצועיות יפעל מוקד טלפוני במגוון שפות, ושיינתנו שירותי שיווק להכשרה מקצועית, לרבות תיאום ודברים כדי לבצע את ההכשרה.

ינון אזולאי: נירה, אני מבין שאין את ההגדרה של הכשרה.

אופיר כץ: מה קורה אם זה לא קרוב לבית של מי שרוצה לעבור הכשרה?

שמרית שקד גיטלין: אין זכות להכשרה.

נעמה לזימי: אנחנו מעבירים ב-OJT 2,500 ₪ למעסיקים כדי לתמרץ.

נעמה לזימי: למה שהם לא ישלימו למינימום כמו שעושה מעסיק שנותן - -?

אלכס קושניר: OJT נועד לסבסד למעסיק את ההכשרה של העובדת.

אלכס קושניר: איך זה יתבצע זה דבר שצריך להיסגר בהחלטת ממשלה.

נעמה לזימי: אחד הוויכוחים שהיה לנו הוא איך ניתן את דמי הקיום המוגדלים - בהנחה שאפשר לממש אותם - בתוך התחבורה.

נעמה לזימי: מה שקרה, אופיר, זה שנותנים את החמישה חודשים בלי מימוש של הכשרה, עם אפשרות של מימוש ההכשרה אחר כך.

נעמה לזימי: תוך כדי האבטלה והחמישה חודשים אפשר לגלוש לעוד חודשיים ב-4,000 בשביל ההתאקלמות, שזה יוצא משהו כמו 14 חודשים.

נעמה לזימי: אנחנו עדיין מתמרצים את הסיפור הפריפריאלי, לא ויתרנו על זה.

אלכס קושניר: מה זה "מתמרצים"?

נעמה לזימי: הכשרות.

אלכס קושניר: במסגרת ההכשרות.

נעמה לזימי: זה שעכשיו מקבלים את החמישה חודשים לא אומר שלא יהיו הכשרות בפריפריה.

יובל טלר חסון: הפכנו את ברירת המחדל כך שאישה שנפלטה משוק התעסוקה בגיל שבין 57 ל-60 תהיה זכאית ל-300 יום, כאשר בחמישה החודשים האחרונים, אם יש לה הכשרה מתאימה שנגישה תחבורתית, היא צריכה ללכת להכשרה.

יובל טלר חסון: אם אין הכשרה, היא מקבלת את החמישה חודשים כדמי אבטלה נוספים.

אופיר כץ: ואם יש לה הכשרה והיא חושבת שזה רחוק לה מידי?

יובל טלר חסון: בגלל זה הנוסח הרבה יותר מרחיב מהנוסח הקיים לגבי נגישות של הכשרה.

יובל טלר חסון: לגבי הסוגיה של הפריסה הארצית, הוספנו בסעיף הדיווח התייחסות פרטנית לפריסה גיאוגרפית.

משה גפני: ומה אם יתברר שזה לא נכון?

משה גפני: מה יקרה עם הדיווח?

יובל טלר חסון: הניסיון שלי עם הכנסת הוא שאנחנו באים לפה, מדווחים, משנים ומתקנים כשצריך.

משה גפני: זה כתוב בחוק?

יובל טלר חסון: שאנחנו משנים ומתקנים?

משה גפני: כן, ואם לא, זה עוצר?

משה גפני: מה זה הדיווח?

יובל טלר חסון: יש הבדל גדול בין לעצור את המתווה בגלל שבישוב מסוים אין הכשרה, לבין להגיד - -

משה גפני: אם אתה מוסר דיווח ומתברר שלא מתבצעים דברים ויש נשים שנהיות יותר עניות, אנחנו יכולים לעצור את התהליך הזה?

אלכס קושניר: לא עוצרים את התהליך.

אלכס קושניר: אם נראה שיש בעיה, נפעל בכלים משלימים כדי שזה לא יקרה.

משה גפני: זו סתם מריחה של העניין.

אלכס קושניר: בסדר, זאת דעתך.

עופר כסיף: בתחילת ספטמבר הייתה הודעה משותפת של שר האוצר ושל יו"ר סיעת מרצ, יו"ר סיעת העבודה וחברת הכנסת בן ארי על כך שהושגו הסכמות והעלאת גיל הפרישה לנשים תקודם, תוך הרחבת הסיוע לנשים ולמבוגרות מוחלשות.

עופר כסיף: הוסכם שמעבר לסך של 630 מיליון ₪ שכבר נקבעו בהחלטת הממשלה, תורחב משמעותית רשת הביטחון החברתית בסך של מאות מיליוני ₪, לרבות מענקים ייחודיים לנשים מוחלשות בגילאים מבוגרים וכו' וכו' וכו'.

עופר כסיף: מתייחסים גם לנושא של הכשרות, גם לסכום שיינתן להכשרות.

עופר כסיף: אני רוצה להבין, מה הקשר בין הסיכומים האלה לבין מה שאנחנו מדברים עליו עכשיו.

אלכס קושניר: קשר מלא.

אלכס קושניר: גם הסיוע הכלכלי הורחב משמעותית, ומשרד האוצר יכול להגיד את המספר, וגם יש הרחבה בנושא של ההכשרות.

עופר כסיף: מדובר פה במפורש על העניין הגיאוגרפי.

אלכס קושניר: תראה את זה כתוב בהמשך החוק.

אלכס קושניר: אנחנו עומדים בכל הסיכום שהיה אז.

אלכס קושניר: תוך כדי הדיון גם הרחבנו הרבה מאוד דברים נוספים.

עופר כסיף: כתוב פה גם הנגשה שפתית מלאה.

עופר כסיף: כתוב פה במפורש שזה יהיה נגיש גם על בסיס גיאוגרפי כך שאפשר יהיה להנגיש את זה לפריפריה וכן הלאה.

עופר כסיף: אני רוצה לדעת שהדברים האלה נמצאים.

אלכס קושניר: אתה תראה את זה בהמשך הנוסח.

משה גפני: עופר, אם אתה שואל אם זה נכנס בחוק, התשובה היא לא.

משה גפני: נאמרו כל מיני דברים שיושב-ראש הוועדה יכול להגיד שהוסיפו, אבל זה לא מה שהם התכוונו ולא מה שהם אמרו.

אלכס קושניר: הכי חשוב שאתה יודע מי התכוון למה.

שמרית שקד גיטלין: נשארה פה הסוגיה של ההשמות.

שמרית שקד גיטלין: אתם רוצים שישתמשו בתקציב הזה גם להשמות?

נעה בן שבת: אולי אפשר להעביר את ההשמות להגדרה של הכשרה מקצועית, כי הכשרה מקצועית יכולה להיות גם ליווי, ייעוץ מקצועי וייעוץ עסקי.

שמרית שקד גיטלין: השאלה אם בתקציב שקבוע פה אפשר להשתמש לא רק להכשרות מקצועיות ולתשלום דמי קיום אלא גם להשמות.

נעמה לזימי: אפשר לדון בזה.

נעמה לזימי: השאלה מה אנחנו מגדירים כהשמות.

אלכס קושניר: נגיע לזה.

ינון אזולאי: ראינו שהפערים גדולים בין מה שהמדינה מרוויחה לעומת מה שהיא משקיעה.

ינון אזולאי: אפשר להוסיף שההשמה תהיה - -

אלכס קושניר: אפשר להוסיף תמיד.

יובל טלר חסון: אני לא יודע איך הסיפור של הכשרה והשמה הפך להיות מחלוקת.

יובל טלר חסון: מראש אנחנו בעד הכשרה והשמה.

ינון אזולאי: אנחנו אומרים שאתה יכול להוסיף להשמה.

ינון אזולאי: מה זו השמה?

ינון אזולאי: שהיא למדה משהו שאנחנו רוצים שהיא אחר כך תהיה בתוך זה.

ינון אזולאי: לפעמים אתה נותן איזה שהוא עידוד לאותו מעסיק כדי שיקבל אותה.

ינון אזולאי: אם אתה נותן את העידוד לאותו מעסיק, אתה יכול לקחת את זה מהכסף של ההשמה.

יובל טלר חסון: מה שאתה מדבר עליו זה יותר משהו שהוא במהלך עבודה אצל מעסיק.

יובל טלר חסון: השמה זה הרבה פעמים דברים הרבה יותר רכים.

משה גפני: ינון אומר שאתם צריכים להוסיף כסף לזה.

משה גפני: גם לנושא של ההכשרה וגם לנושא של ההשמה.

אלכס קושניר: כמה כסף יש בסעיף הזה, חבר הכנסת גפני?

משה גפני: אני לא יודע.

אלכס קושניר: אז איך אתה אומר שצריך להוסיף?

משה גפני: זה מה שהוא אומר כל הזמן.

אלכס קושניר: אתה אפילו לא יודע כמה כסף יש שם.

ינון אזולאי: שלא יפחת מ-10 מיליון לכל שנה.

יובל טלר חסון: מדובר על 82.5 מיליון שקל בשנה.

משה גפני: הגשתי הסתייגות על ה-82.5 מיליון.

אלכס קושניר: נושא הבא, בבקשה.

שמרית שקד גיטלין: יש בעמוד 3 שני סעיפים חדשים שהמוסד לביטוח לאומי ביקש להוסיף לחוק.

שמרית שקד גיטלין: תיקון קטן שקיבלנו מכם מדבר על כך שבמקום לגבי אישה זה יהיה לגבי מבוטחת.

שלומי מור: כיוון שאחת מההצעות פה בחוק היא להגדיל את מספר ימי האבטלה שאישה מקבלת מ-175 ימים ל-300 ימים, נדרשים תיקונים נוספים שמשלימים את התמונה הזאת.

שלומי מור: למה אני מתכוון?

שלומי מור: לאדם שיש זכאות לדמי אבטלה יש שנה כדי לנצל את ימי האבטלה האלה.

שלומי מור: המקסימום היום הוא 175 ימים.

שלומי מור: מכיוון שהאישה לא יכולה לנצל את כל ה-300 ימים האלה בשנה, היינו חייבים להגדיל את התקופה הזאת.

שלומי מור: מה שהצענו פה זה שהתקופה שהיא תוכל לנצל את ה-300 ימים האלה תהיה במשך שנה וחצי, לא שנה.

שלומי מור: הזכאות לדמי אבטלה מבוססת על זה שבן אדם עבד 12 מתוך 18 חודשים.

שלומי מור: אם נתנו לאישה לנצל 300 ימים במשך 18 חודשים, היא לא תצטרך לצבור תקופת אכשרה חדשה של 12 מתוך 18, מה שהיא צברה כתקופת אכשרה יספיק לה לכל אותם 18 חודשים.

שלומי מור: אלה שני התיקונים שאנחנו רואים כאן.

שמרית שקד גיטלין: זה יכול להשפיע לרעה?

שלומי מור: כשיש לבן אדם שנת אבטלה, השכר שאיתו הוא נכנס בשנה הזאת נשאר לו לכל אורך התקופה.

שלומי מור: מקרה של מישהי שאחרי שנה עובדת וצוברת יותר זה מקרה תיאורטי שבעיני כמעט ולא יכול לקרות.

שלומי מור: מה שעשינו פה זה לאפשר את ההסדר שמדבר על ה-300 ימים.

שמרית שקד גיטלין: אני אקריא את הסעיפים ששלומי הסביר.

שמרית שקד גיטלין: בסעיף 158, בהגדרה "תאריך קובע" בסופה יבוא "ולגבי מבוטחת שנולדה ביום 1 בינואר 1960 ואילך ומלאו לה 57 שנים והיא זכאית לדמי אבטלה לתקופה כאמור בסעיף 171(א)(1ב) או (1ג) בפעם השנייה ואילך, מה-1 בחודש שבו התחילה תקופת האבטלה, ובלבד שחלפו 18 חודשים לפחות מ-1 בחודש שבו התחילה תקופת האבטלה קודמת".

שמרית שקד גיטלין: שלומי, אם אתה יכול להתייחס לעניין של התקופה השנייה בלבד.

שלומי מור: היום אתה יכול לקבוע תקופת אכשרה או שנת אבטלה כל 12 חודשים.

שלומי מור: הסעיף פה מדבר על ובלבד וחלפו 18 חודשים.

שלומי מור: הסברנו שאנחנו נותנים לה 18 חודשים כדי לנצל את הימים.

שלומי מור: אין לנו כוונה שיעברו 18 חודשים מתקופת האבטלה הקודמת שלה.

שלומי מור: יכול להיות שלמישהי הייתה לפני שנה תקופה של 12 חודשים שהיא ניצלה ובתום השנה הזאת מתחילה לה תקופה של 12 חודשים.

שמרית שקד גיטלין: ממתי בפעם השנייה?

שמרית שקד גיטלין: יכול להיות שהיא מקבלת דמי אבטלה פעם חמישית עכשיו.

שלומי מור: צריכים לחלוף לפחות 18 חודשים מאז התאריך הקודם שנקבע לה.

נעה בן שבת: כמובן שהיא לא מנצלת פעמיים את ה-300 ימים, אלא כל פעם רק חלק מתוך ה-300.

שלומי מור: ניתן לנצל את ה-18 חודשים אם היא צברה תקופת אכשרה.

שמרית שקד גיטלין: בסעיף 161(ה) לחוק העיקרי, בסופו יבוא "ולגבי מבוטחת שנולדה ביום 1 בינואר 1960 ואילך ומלאו לה 57 שנים, והיא זכאית לדמי אבטלה לתקופה כאמור בסעיף 171(א)(1ב) או (1ג) – לא תידרש ממנה תקופת אכשרה במשך שמונה עשרה החודשים שלאחר התאריך הקובע שלגביה השלימה את תקופת האכשרה".

שמרית שקד גיטלין: יש פה איזה שהוא תיקון בנוסח שקיבלנו.

שמרית שקד גיטלין: התיקון הראשון הוא תיקון טכני לחלוטין – במקום להגיד 125 ימים אחרונים, להגיד היום ה-176 ואילך.

שמרית שקד גיטלין: התיקון השני שקיבלנו מקטין את הסכום מ-1.52 ל-1.46.

שלומי מור: 1.46% מהשכר הממוצע נותן את הממוצע של ימי האבטלה שניתן לצבור מידי חודש ב-4,000 שקל.

שלומי מור: הבנו שההסכמה היא שהחל מהיום ה-176 עד היום ה-300 לא יעלו דמי האבטלה על 4,000 שקל.

שלומי מור: האחוז הזה מביא לידי ביטוי את הסכום הזה של 4,000 שקל.

שמרית שקד גיטלין: זה יוצא פחות מ-4,000 לפי החישוב.

שלומי מור: תלוי כמה ימי אבטלה.

שלומי מור: אם את מדברת על 27, 28, זה יכול לצאת גם יותר מ-4,000 שקל.

נעמה לזימי: אבל יש חודשים שיהיו בהם 25 ימי אבטלה.

שלומי מור: נכון.

נעמה לזימי: אתה מדבר רק אם אישה עובדת שישה ימים בשבוע.

שלומי מור: אם ניקח 26 ימים בחודש ונכפיל ב-154 שקלים, אנחנו מגיעים ל-4,004 שקל.

שמרית שקד גיטלין: בסעיף 171(א) המוסד לביטוח לאומי ביקש לתקן ל-17 חודשים, לא ל-18.

שמרית שקד גיטלין: אחרי סעיף קטן (1א) יבוא: "(1ב) 300 – אם היא אישה שנולדה ביום 1 בינואר 1960 ואילך ומלאו לה 60 שנים, ולעניין זכאות זו לא יחולו סעיפים 166(ד) ו-171(א1).

שמרית שקד גיטלין: זה אומר שאי אפשר יהיה לשלול לה דמי אבטלה בגלל סירוב לעבודה, וגם אי אפשר יהיה לדחות את הזכאות ב-90 ימים.

שמרית שקד גיטלין: היושב-ראש ביקש לנסח את זה כהוראה לחמש שנים.

נעמה לזימי: מה זאת אומרת "הוראה לחמש שנים"?

נעמה לזימי: זה מתווה.

אלכס קושניר: אנחנו דרשנו את זה, אבל בהתחלה לא היו הסכמות.

אלכס קושניר: אחר כך, כדי להגיע להסכמות, סיכמנו שזה יהיה לחמש שנים ראשונות.

אלכס קושניר: את נותנת לאנשים זמן להיערך לזה.

נעמה לזימי: אנחנו מדברים על דמי אבטלה.

אלכס קושניר: אני מזכיר לך שזה לא היה בכלל לפני זה.

אלכס קושניר: זה עלה תוך כדי הדיון.

נעמה לזימי: זה צריך להיות בתוך המתווה עצמו.

נעמה לזימי: העניין של הזכאות שלה לאבטלה והמימוש הם הדברים הכי בסיסיים.

גלי עציון: זה אומר שאחרי חמש שנים יישארו נשים במקצועות שוחקים בלי שיהיה להם פתרון.

נעמה לזימי: זה סעיף טוב שאנחנו צריכים לשמור עליו כמו שהוא למתווה.

שמרית שקד גיטלין: כל הדיון על החמש שנים זה רק לעניין הסירוב והשלילה, להגביל לחמש שנים את זה שאי אפשר יהיה לשלול ואי אפשר יהיה לנכות לה 30 ימים.

שמרית שקד גיטלין: ניקח מקרה של אישה שעבדה כמנקה עד גיל 60 ובגיל 60 היא אומרת שהיא רוצה לקבל את דמי האבטלה שיש לה פה בחוק.

שמרית שקד גיטלין: לשכת התעסוקה אומרת לה: אוקי, התפטרת מעבודה בניקיון בנס ציונה, תיגשי לעבודה במשרדים בתל-אביב.

שמרית שקד גיטלין: אם היא תגיד שהיא לא מסוגלת לעבוד, יתנו לה שלילה.

משה גפני: מה כתוב?

שמרית שקד גיטלין: כתוב פה שההוראות של דחייה לא יחולו.

אלכס קושניר: אם האישה היום יוצאת לאבטלה ובשירות התעסוקה מציעים לה עבודה והיא מסרבת, דמי האבטלה שלה נדחים.

אלכס קושניר: באנו ואמרנו שזה לא יכול להיות לגבי נשים במקצועות שוחקים.

אלכס קושניר: אם היא עבדה כמטפלת סיעודית ומציעים לה עוד פעם להיות מטפלת סיעודית, אנחנו לא רוצים למנוע ממנה את דמי האבטלה.

אלכס קושניר: זה הסעיף.

ינון אזולאי: מה שהן רוצות זה לא להגביל את זה בהוראת שעה.

משה גפני: הם לא יודעים מה זה מקצועות שוחקים.

שמרית שקד גיטלין: זה לא חל רק על מקצועות שוחקים.

יובל טלר חסון: גם בעולם של סירוב לעבודה אחרת לא מדובר על שלילה של כל ה-300 ימים, רק על 30 ימים מתוך ה-300.

גלי עציון: המטפלת הסיעודית לא תוכל בעוד חמש שנים לעזוב עבודה שממנה היא נשחקה.

יובל טלר חסון: את כמות השלילות שהיו בשנים האחרונות אפשר לספור על כמה ידיים.

נעמה לזימי: אבל לא היה גיל פרישה.

יובל טלר חסון: איך זה קשור?

ינון אזולאי: מה זה "איך זה קשור"?

ינון אזולאי: הגיל עצמו שוחק.

יובל טלר חסון: שלילה נעשית גם בגילאים צעירים.

יובל טלר חסון: אפשר לבקש משירות התעסוקה לחדד איך המנגנון הזה קורה בפועל כדי להבין שאין פה חשש אמיתי.

שלומי מור: הסעיף הזה יוצא מנקודת הנחה שאותה אישה זכאית ל-175 ימים, לכן מוסיפים לה עוד 125 ימים.

שלומי מור: אחרי חשיבה מעמיקה נזכרנו שיש עוד שתי קבוצות של נשים שלא מקבלות 175 ימים.

שלומי מור: בחקיקת הקורונה, אם אתם זוכרים, נקבע שאישה מעל גיל 45 תקבל עוד 50% ממה שהיא צברה.

שלומי מור: יש פה נשים שכבר קיבלו בערך 220 ימים.

אלכס קושניר: ואתה עדיין מגדיל להן ב-125.

שלומי מור: צריך להחליט אם כשהיא קיבלה 220, לא 175, אני מגדיל לה בעוד 80 או ביותר.

שלומי מור: האם לנשים שקיבלו רק 87 יש כוונה להגדיל לעד 300 או רק בעוד 125 ימים?

עופר כסיף: אתה יכול להגיד משהו על מה מאפיין אותן?

שלומי מור: מי שקיבלה יותר מ-175 ימים זו אישה מעל גיל 45 שבתקופת הקורונה עשתה שימוש גם בימי אבטלה שהיו לה עוד לפני הקורונה.

עופר כסיף: זה לא קשור לסוג המקצוע?

שלומי מור: לא.

גלעד גושר: המטרה, לאחר היציאה ממשבר הקורונה, הייתה לתת לנשים האלו יציאה מדורגת מהאבטלה.

גלעד גושר: אלו נשים שכבר קיבלו אבטלה.

גלעד גושר: המטרה הייתה לא למנוע מהן אבטלה, לתת להן עוד קצת.

נעה בן שבת: אם אמורים היו להיות חמישה חודשים ב-4,000 שקלים, אלה חמשת החודשים של ה-125 ימים.

שלומי מור: אם זה חמישה חודשים, אז למי שקיבלה 87 ימים לא צריך להשלים ל-300, צריך להשלים לה ל-87 ועוד 125 ימים.

שמרית שקד גיטלין: אם האישה נולדה ב-1 בינואר 1960, מגיעים לה 300 ימים, בלי קשר לכמה היה לה מקודם.

יובל טלר חסון: אם אין לה תקופת אכשרה.

יובל טלר חסון: שלומי מתייחס לאישה שנמצאת עכשיו בתוך תקופת האבטלה שלה.

שלומי מור: כשחשבו על אותן נשים, חשבו על אישה שממילא זכאית ל-175 ימים.

שלומי מור: בגלל הקורונה יש נשים שנמצאות בשנת האבטלה שלא זכאיות ל-175 ימים.

שלומי מור: חלקן זכאיות ל-87 ימים, למחצית התקופה, וחלקן ל-220 ימים.

שלומי מור: אם נקודת ההנחה שמוסיפים להן 125 ימים, צריך לומר שלמי שקיבלה את התקופה המקוצרת נוסיף רק 125 גם אם היא לא מגיעה ל-300.

שלומי מור: אם מישהי כבר קיבלה 220 ימים, צריך להחליט האם מוסיפים לה עוד 125 או קוטעים את זה ב-300.

יובל טלר חסון: הכוונה הייתה לתת 300 ימים לנשים בגילאים הרלוונטיים.

יובל טלר חסון: יש נשים שלא עומדות בתקופת האכשרה המקורית בשביל להגיע ל-300 יום.

יובל טלר חסון: אנחנו מציעים להגיד שנותנים לכל הנשים שנמצאות עכשיו בתקופת האבטלה עוד 125 ימים אבל לא יותר מ-300.

ינון אזולאי: אתה בעצם משאיר את אותו דבר.

ינון אזולאי: אם אישה קיבלה כבר 220 יום, כמה אתה נותן לה?

יובל טלר חסון: לה אני נותן עוד 80 יום.

יובל טלר חסון: הרציונל היה לתת שנה לנשים.

יובל טלר חסון: לנשים שכבר קיבלו עוד ימים מסיבות כאלו ואחרות, מסיבות קורונה, אנחנו רוצים להשלים ל-300.

יובל טלר חסון: לנשים שקיבלו 87 ימים כי הן לא עמדו בתקופת אכשרה מתאימה בשביל לקבל 300 יום, אנחנו מציעים לתת 125 ימים.

ינון אזולאי: זאת שכבר קיבלה 220 יום לא תקבל 125 ימים.

אלכס קושניר: אם אנחנו אומרים שאנחנו רוצים להשלים ל-300, למה בפעם אחת אתה קוטע ב-300 ובפעם שנייה אתה לא מגיע ל-300?

יובל טלר חסון: אותה אישה שאני לא מגיע איתה ל-300 לא עומדת בקריטריון ל-300 כי אין לה תקופת אכשרה מתאימה.

יובל טלר חסון: היא לא הייתה אמורה לקבל בכלל.

יובל טלר חסון: בגלל הקורונה היא קיבלה תקופת אבטלה חלקית.

יובל טלר חסון: למרות שהיא לא נמצאת באכשרה המתאימה ולא התכוונו אליה כשאמרנו "בואו נשלים ל-300", לאישה הזאת ניתן 125 ימים נוספים מעבר למה שהיא קיבלה עד היום.

עופר כסיף: זה מה שסוכם?

שמרית שקד גיטלין: זה לא הנוסח שמופיע פה.

אלכס קושניר: שלומי, זה לא מה שמופיע בחוק עכשיו?

שלומי מור: החוק לא מתייחס לנשים האלו.

שלומי מור: חייבים להתייחס לנשים המיוחדות האלו.

שלומי מור: אם לא מתייחסים, תעלה שאלה פרשנית.

אלכס קושניר: תנסחו ונכניס את זה.

נעה בן שבת: זאת מן הוראת מעבר כזאת.

נעה בן שבת: זה לא משהו שצריך להישאר בחוק.

עופר כסיף: שלומי דיבר על 300 ויובל דיבר על עד 300.

עופר כסיף: יש הבדל בין שני הדברים.

אלכס קושניר: ההבדל הוא שבמצב העניינים היום, איך שהדברים נכתבו, אותן נשים שקיבלו כבר אבטלה ואין להן תקופת אכשרה לא היו אמורות לקבל כלום.

אלכס קושניר: ביטוח לאומי שמו לב לזה, ולכן אנחנו באים לתקן את זה בהוראת מעבר שאומרת את הדבר הבא: אם האישה קיבלה 86 ימים, מוסיפים לה את המקסימום, את ה-125 ימים, ואם האישה קיבלה 225 ימים, משלימים לה עד 300.

אלכס קושניר: זאת הוראה מיטיבה שאם ביטוח לאומי לא היו שמים לב אליה היינו מפספסים את הנשים האלו והן לא היו מקבלות שום דבר.

עופר כסיף: מה יהיה המינימום שהן יקבלו אחרי החישוב הזה?

שלומי מור: זה יוצא 214 לנשים שלכאורה לא היו זכאיות על פי החוק המקורי לאבטלה.

עופר כסיף: אמרת שהאלטרנטיבה היא בכל מקרה להשלים ל-300.

שלומי מור: כן, השאלה רק איך אתה מגיע ל-300 – האם אתה לוקח בחשבון את העובדה שלמרות שהזכאות שלה על פי דין הייתה נמוכה עכשיו אנחנו מוסיפים עוד כדי שהיא תקבל את מלוא ה-300, או שאתה אומר: לא מעניין אותי מה היא קיבלה בקורונה, תן לה עכשיו עוד 125, לא משנה מה.

שלומי מור: אני מבין שהכוונה הייתה טוטאל 300.

ינון אזולאי: אני חושב שצריך להוסיף את ה-125, לא משנה מה.

עופר כסיף: שלא יהיה מצב שיהיו פחות מ-300.

אלכס קושניר: אני מבקש לנסח את הסעיף הזה.

נעה בן שבת: התוצאה הזאת היא מצב רע לשתי הנשים.

אלכס קושניר: לא נכון.

נעה בן שבת: נותנים 125 ימים למי שקיבלה רק 87 ימים, ולאישה שכבר קיבלה 225 ימים - -

אלכס קושניר: אבל האישה הזאת לא הייתה אמורה לקבל שום דבר, אפס.

גלעד גושר: קיצרנו בתקופת הקורונה את תקופת האכשרה לנשים האלו.

שמרית שקד גיטלין: אתה מדבר רק על נשים שקיצרו להן את תקופת האכשרה, לא על הזכאיות הרגילות?

שמרית שקד גיטלין: יש בקורונה זכאיות רגילות שלא קיצרו להן.

גלעד גושר: מי שיש לה זכאות רגילה נכנסת בסעיף של ה-300.

גלעד גושר: אני מדבר על מי שהייתה לה תקופת אכשרה מקוצרת וקיבלה חצי, או על מי שקיבלה את התוספת כי היא הייתה מעל גיל 45.

נעמה לזימי: יובל, הרי ה-125 ימים האלה היו אמורים להיות חלופת אכשרה.

נעמה לזימי: ה-125 הימים האלה אמורים להיות מנותקים, כי הפונקציה שלהם היא פונקציה שונה מחודשי האבטלה האורגניים.

נעמה לזימי: אין היגיון בכל השיח הזה, זה צריך להיות מוחרג.

יובל טלר חסון: מה שאנחנו רוצים לעשות זה להגיע ל-300 יום.

יובל טלר חסון: יש פה קבוצה שלא הייתה אמורה להיות בתוך ה-300 יום בגלל שהיא לא עומדת בתקופת אכשרה.

יובל טלר חסון: לאותה קבוצה אנחנו נותנים עוד 125 יום.

נירה שפק: זה סעיף מיטיב.

אלכס קושניר: זה סעיף טוב, כי אנחנו מרחיבים פה את האוכלוסייה.

אלכס קושניר: שמרית, ממשיכים.

שמרית שקד גיטלין: האם זה שלא יחול עליה השלילה והסירוב יהיה גם כאן?

נעה בן שבת: שלומי, ההערה שלך לא הייתה ל-300 ימים שהם שנת אבטלה מיוחדת, אלא רק ל-300 ימים שמורכבים מ-175 ימים ו-125 ימים.

יובל טלר חסון: אין הבדל מהבחינה הזאת, כי את שתי הקבוצות האלו שנמצאות היום במצב של 175 יום אנחנו מעלים ל-300.

יובל טלר חסון: הכוונה הייתה שנשים שנפלטו משוק התעסוקה אחרי גיל 60 יקבלו 300 יום, ונשים שנפלטו מוקדם יותר יקבלו חמישה חודשי אכשרה.

גלעד גושר: הכוונה הייתה להוסיף עוד חמישה חודשים ל-175 יום בשני המקרים.

שמרית שקד גיטלין: בסעיף (1ב) נתנו 300 ימים ואמרנו שאי אפשר יהיה להפחית לה אותם בגלל סירוב לעבודה.

שמרית שקד גיטלין: עכשיו אנחנו נמצאים בזכאות מכוח סעיף (1ג) ל-300 ימים.

שמרית שקד גיטלין: השאלה אם גם לה אנחנו אומרים שאי אפשר יהיה להפחית את הימים בגלל הסירוב והדחייה.

אלכס קושניר: מה ההבדל בין שתי הנשים האלו?

שמרית שקד גיטלין: יש 300 ימים לבת 60, ויש את ה-300 ימים לזאת שהיא בת 57 עד 60.

משה גפני: אם לשתיהן יש 300 ימים, מה ההבדל?

נירה שפק: וגם אין קשר אם הן עצמאיות או שכירות.

שמרית שקד גיטלין: רציתי פשוט לוודא שגם בסעיף הזה אי אפשר יהיה להפחית את הימים בגלל סירוב ודחייה.

יובל טלר חסון: כשדובר על הנושא של השלילה והדחייה, דובר על גילאים מבוגרים במקצועות שוחקים.

יובל טלר חסון: אנחנו חושבים שההקדמה לגיל 57 עד 60 לא דורשת את אותה התייחסות, ולכן ההסתכלות היא אחרת והסייג הזה הוא פחות רלוונטי.

אלכס קושניר: אנחנו דיברנו על כך שאנחנו לא יכולים להשלים עם מצב שלנשים בנות 60 ומעלה שעובדות במקצועות קשים מציעים את אותה עבודה אחרי שהן יוצאות לאבטלה.

אלכס קושניר: כאן כתוב את אותו סעיף על נשים בגילאי 57 עד 60.

אלכס קושניר: אני לא דיברתי עליהן עם משרד האוצר, זאת לא הייתה הכוונה שלי.

אלכס קושניר: אנחנו דיברנו במפורש באותו לילה על נשים שהן מעל גיל 60, לכן אני לא מבין מה הסעיף הזה עושה פה.

נעמה לזימי: חמשת החודשים הנוספים האלה, שהם סוג של חודשי גישור כאלה, לא מוגדרים כאבטלה.

נעמה לזימי: אם אתה רוצה להגדיר אותם כאבטלה, תשלול ממנה זכאויות.

אלכס קושניר: אנחנו מדברים על תקופת האבטלה מעל גיל 60.

משה גפני: ומה מגיל 57 עד 60?

שמרית שקד גיטלין: אני מבינה שהתשובה לשאלה ששאלתי היא שלילית, שהנוסח נשאר כפי שהוא כרגע.

משה גפני: התשובה היא לא שלילית, היא חיובית מבחינתי.

אלכס קושניר: חבר הכנסת גפני, אם היא חיובית מבחינתך תגיש הסתייגות.

שמרית שקד גיטלין: כרגע הנוסח נשאר כמו שהוא ב-(1ג), רק במקום אישה זה יהיה מבוטחת.

שמרית שקד גיטלין: אני מדברת עכשיו על מי שחל עליה 171(א)(1ג), שזו הזכאות של ה-300 יום לבנות 57 עד 60.

שמרית שקד גיטלין: אני מזכירה שגם הזכאות הזאת מותנית בהשלמת תקופת אכשרה.

שמרית שקד גיטלין: סירבה מבוטחת שחל עליה סעיף 171(א)(1ג), ביום ה-176 ואילך, להכשרה מקצועית מתאימה, שהולמת את השכלתה וכישוריה, ושהיא בקרבת מקום מגוריה, באתר נגיד עבורה פיזית, וקיימת תחבורה ציבורית תקינה ממקום מגוריה למקום הכשרתה, סירוב שאינו סביר, תישלל זכאותה לדמי אבטלה ליתרת הימים שנותרו לה לאחר היום ה-176 לפי סעיף 171(א)(1ג).

שמרית שקד גיטלין: הסירוב פה שולל את כל היתרה של הימים, הוא יכול להגיע עד 125 ימים.

עופר כסיף: זה שכתוב תחבורה ציבורית תקינה זה לגמרי תיאורטי.

שמרית שקד גיטלין: הסירוב הרגיל בדיני ביטוח לאומי להכשרה מתאימה גורר שלילה של 30 ימים.

שמרית שקד גיטלין: פה זו שלילה של 125 ימים.

אלכס קושניר: ההגדרה היא אותה הגדרה מבחינת הכשרה שמוגדרת פה?

שלומי מור: הסירוב וההפניה להכשרה הם בכלל בלשכת התעסוקה.

שלומי מור: לשכת התעסוקה צריכה ליישם את זה, כולל אם היא יכולים לעמוד בכל הקריטריונים של תחבורה ציבורית וכו' וכו'.

ג'ידא רינאוי-זועבי: חובת ההוכחה היא על המדינה, לא על המבוטחת.

ינון אזולאי: הייתי רוצה לדעת מה זה סירוב שאינו סביר?

ינון אזולאי: מי קובע מה סביר ומה לא סביר?

שלומי מור: זו גם שאלה.

גלי עציון: האם אישה שלא הייתה הכשרה שהיא יכולה ללכת אליה נכנסת למצב הרגיל שבו אפשר לרשום לה סירוב לעבודה?

שלומי מור: כן, זו אבטלה לכל דבר.

גלי עציון: הרעיון של החמישה חודשים האלה ומעלה היה לשלוח אותה להכשרה מקצועית.

גלי עציון: אם אי אפשר לרשום לה סירוב על הכשרה מקצועית, אפשר לשלוח אותה לכל עבודה כולל העבודות שבהן היא לא יכלה להיות.

אלכס קושניר: המצב של אותן נשים בין גילאים 57 ל-60 הוטב פה בחוק באופן משמעותי לעומת היום.

גלי עציון: מדובר פה על פגיעה בנשים שנפלטו משוק העבודה.

אלכס קושניר: לאו דווקא.

אלכס קושניר: אלו נשים שצברו תקופת אכשרה עד לא מזמן ועכשיו יצאו לדמי אבטלה.

משה גפני: היא אומרת שיוכלו לתת לה סירוב על סמך הדבר הרגיל, על סמך דמי האבטלה הרגילים.

אלכס קושניר: כוונתנו הייתה לטפל בנשים מעל גיל 60, וזה מה שעשינו.

אלכס קושניר: בפתרונות שאנחנו מציעים פה יש גם הרחבה מעבר למה שסוכם לפני הקריאה הראשונה, הרחבה משמעותית.

ג'ידא רינאוי-זועבי: המתווה הזה לא מתיימר לפתור את כל הנושא של תעסוקה נשים.

משה גפני: מה זה בא לפתור?

ג'ידא רינאוי-זועבי: זה בא לפתור בעיה ספציפית שכמעט 10 שנים מתמודדים איתה ואני שמחה שסוף סוף אנחנו פותרים אותה.

משה גפני: על הגב של מי?

אלכס קושניר: על הגב של אף אחד.

נירה שפק: אני מזכירה שזו רפורמה.

נירה שפק: ישבתי עם שרת הכלכלה, שיש לה מה לעשות ביחידות שלה, וישבתי עם השרה מרב כהן, שיש לה מה לעשות לגבי נשים מבוגרות ויש לה מלא תכניות.

נירה שפק: יש לנו מלא רעיונות איך לחוקק, איך לצבוע תקציבים.

נירה שפק: אל תסתכלו על מה שיש פה כדבר אחד, כי זה דבר אחד מתוך פאזל שלם.

נירה שפק: חובתנו כולנו לסדר את כל הפאזל.

משה גפני: אנחנו לא מבינים בפאזל.

משה גפני: אנחנו רואים לנגד עינינו את הנשים העניות - -

נירה שפק: אוי נו.

משה גפני: אם אתם לא רוצים לשמוע את האמת אל תשמעו.

נירה שפק: אנחנו רוצים לטפל.

אלכס קושניר: האמת היא שבמשך כל כך הרבה שנים, למרות שהיו פה ועדות ציבוריות מפה עד אין סוף, שקשקתם לעשות את הרפורמה הזאת.

משה גפני: לא שקשקנו.

אלכס קושניר: אנחנו באים לעשות את זה.

משה גפני: הם חיכו לזמן שבו תהיה קואליציה שלא תתנגד להם.

משה גפני: הצענו להם פתרונות.

ינון אזולאי: מה זה סביר או לא סביר?

שמרית שקד גיטלין: זו צריכה להיות הכשרה שמתאימה לה, שהולמת את השכלתה, כישוריה, בקרבת מקום מגוריה, באתר נגיש עבורה פיזית, שקיימת תחבורה ציבורית תקינה.

שמרית שקד גיטלין: יש פה גם שיקול דעת נוסף לגבי סירוב שאינו סביר.

ג'ידא רינאוי-זועבי: שיקול דעת של מי?

שמרית שקד גיטלין: של ביטוח לאומי.

שלומי מור: פקיד השמה ושירות התעסוקה.

ינון אזולאי: הוא שולח אותך לשירות התעסוקה.

אלכס קושניר: אולי כדאי לתקן את זה פה.

שלומי מור: כדאי להבהיר שלשכת התעסוקה הפנתה.

ינון אזולאי: יש משהו לגבי הסירוב בחוק?

שלומי מור: לשכת התעסוקה מפנה ומודיעה לנו על סירוב.

ינון אזולאי: מי קובע את הסבירות של הסירוב?

שלומי מור: פקיד השמה בלשכת התעסוקה.

אלכס קושניר: זה נכון גם היום.

ינון אזולאי: אני לא רוצה לדבר על התלונות שאני מקבל היום על לשכת התעסוקה, על הפקיד שלגבי מי שלא בא לו טוב בעיניים הוא אומר שהסירוב שלו לא סביר.

ינון אזולאי: לא צריך להשאיר את זה לאותו פקיד שיושב שם.

אלכס קושניר: אולי זה שמעבירים את שירות התעסוקה למשרד הכלכלה ומרכזים את כל הנושא הזה במקום אחד סוף סוף יפתור הרבה מאוד בעיות, כולל הבעיות שאתה מעלה.

שמרית שקד גיטלין: על אף הוראות סעיף 173(א)(1), מבוטחת שחל עליה סעיף 171(א)(1ג), יקראו לגביה בעד התקופה שמהיום ה-176 ואילך את סעיף 173(א) כך שבמקום "70%" יבוא "100%", ואולם דמי האבטלה ליום בעד התקופה האמורה לא יעלו על סכום השווה ל-1.46% מהשכר הממוצע.

עופר כסיף: גם זה מתוך החישוב של הגג 4,000?

שמרית שקד גיטלין: כן.

שמרית שקד גיטלין: בסוף הדיון הקודם נשארה סוגיה פתוחה לגבי מי שהחלה הכשרה תוך כדי תקופת האבטלה.

שמרית שקד גיטלין: היא ממשיכה לקבל את היתרה של ימי האבטלה שיש ברשותה.

שמרית שקד גיטלין: אם תקופת ההכשרה נמשכת מעבר לימי הזכאות, אין זכאות לפי החוק.

שמרית שקד גיטלין: עמדת הממשלה היא שתהיה לה זכאות בהתאם להחלטת ממשלה שתתוקן בעתיד על ידם.

שמרית שקד גיטלין: נציגי משרד האוצר אמרו שהם יתקנו כך שהיא תהיה זכאית לחודשיים נוספים במלגה של עד 4,000 שקלים.

גלי עציון: זה מאוד בעייתי, כי זה הופך את זה למשהו שהוא מאוד אמורפי.

יובל טלר חסון: עלתה בישיבה האחרונה השאלה לגבי נשים בין גילאי 57 ל-60 שבמסגרת שנת האבטלה התחילו בהכשרה מקצועית ואחרי שהן מסיימות את שנת האבטלה שלהן הן לא זכאיות לקצבת האבטלה כפי שנקבעת פה בחוק.

יובל טלר חסון: סוכם שניתן תוספת של עוד חודשיים, ככל שהאישה נמצאת בהכשרה, של זכאות ל-4,000 לכל חודש.

משה גפני: אם אתם מסכימים לזה, בוא נשים את זה בחוק.

יובל טלר חסון: חבר הכנסת גפני, ההסכמה הייתה שההכשרות לא יהיו בתוך החוק.

משה גפני: למה זה צריך להיות בהחלטת ממשלה?

אלכס קושניר: ההחלטה על 2,500 שקל לחודש לדמי הכשרה נמצאת היום בהחלטת ממשלה.

אלכס קושניר: לאותה החלטה מוספים סעיף שאומר שבמידה ומישהי התחילה את ההכשרה המקצועית שלה במהלך אותם חמישה חודשים היא תוכל לקבל עוד חודשיים נוספים.

אלכס קושניר: זה סביר ביותר.

משה גפני: אני מבקש להכניס את זה בחוק.

אלכס קושניר: אז תגיש הסתייגות.

משה גפני: יובל, למה אתם מתנגדים שזה יהיה בחוק?

יובל טלר חסון: כל עולם ההכשרות הוא עולם יותר מורכב.

משה גפני: זה צריך להיות בחוק.

משה גפני: אלה דברים מוגדרים וברורים.

יובל טלר חסון: עולם ההכשרה נמצא בעולם היישום.

משה גפני: אבל אתה קובע פה את הדברים.

גלי עציון: זה מתייחס למי שכבר התחילה את ההכשרה.

גלי עציון: לפחות ביחס אליהן לא לעשות את ההפרדה הזאת שאחרי חמישה חודשים היא צריכה להתחיל לחפש מי הגורם שמשלם.

אלכס קושניר: הממשלה הזאת, בניגוד לממשלות הקודמות, עומדת בהבטחותיה, לכן זה ייכנס להחלטת ממשלה שיהיה לה תוקף בדיוק כמו שזה היה כתוב פה.

משה גפני: אני חולק עליך על כך שממשלות קודמות לא עמדו בהבטחותיהן.

משה גפני: אני מבקש להגיש הסתייגות.

אלכס קושניר: אנחנו עוברים לנושא של בניית מנגנון אוטומטי לתשלום מענק עבודה, לעניין של מס הכנסה שלילי.

אלכס קושניר: עלו כל מיני קשיים לביצוע המהלך הזה.

אלכס קושניר: אנחנו צריכים להבין מה נדרש מהמעסיקים של העובדים, איך אפשר לעשות את זה הדבר הזה, כמה זמן רשות המסים צריכה היערכות, ואיך אנחנו פותרים את הזמן הזה עד ההיערכות.

שמרית שקד גיטלין: אני אשמח אם נוכל להתמקד ספציפית בנושא של המעסיקים, שזה סעיף שלא היה קיים בדיונים קודמים.

שמרית שקד גיטלין: "(ג) שר האוצר, באישור ועדת הכספים, רשאי לקבוע בתקנות כי מעסיק או מי שמשלם פנסיה, יגיש למנהל, כפי שהוא יורה, את הדיווחים שחייב להגישם למוסד לביטוח לאומי לפי סעיף 355(א1)(1א), בתיאומים שיורה עליהם שר האוצר בתקנות האמורות, וכן שיגיש מידע נוסף כפי שייקבע בתקנות האמורות".

שמרית שקד גיטלין: נאמר לנו מרשות המסים שהכוונה היא לחייב את המעסיקים להגיש דוח נוסף כל חודש.

משה גפני: מה יש בסעיף הזה?

משה גפני: שהוא מגיש את זה למנהל במקום למוסד לביטוח לאומי?

שמרית שקד גיטלין: מדובר על הגשת דוח חדש שכרגע לא קיים.

שמרית שקד גיטלין: זה חל על כל המעסיקים, על כל מי שמשלם פנסיה.

שמרית שקד גיטלין: זה יאפשר, בין היתר, את תשלום המענק של האוטומציה.

אלכס קושניר: בואו רגע נבין מה המשמעות, איזה דוחות נדרשים להגשה.

יובל טלר חסון: בשביל לעשות אוטומציה צריך מידע.

אלכס קושניר: זה ברור, זה כבר עברנו.

יובל טלר חסון: אנחנו מבקשים שתינתן הסמכה לרשות המסים, בתור מי שמשלם את הכסף, לקבל את המידע מהמעסיקים.

ינון אזולאי: למה?

אלכס קושניר: אתם מבקשים לקבל דוח חודשי על כל השכר שהמעסיק משלם?

רחל קופר: המידע הזה כבר מדווח כיום לביטוח הלאומי.

אלכס קושניר: הדוח שאתם מבקשים זה אותו דוח שנשלח לביטוח הלאומי?

רחל קופר: יש שדה נוסף אחד.

ולדימיר בליאק: איזה?

רחל קופר: של תשלומי קצבה לפנסיה שפטורים ממס.

ולדימיר בליאק: זה במסגרת תוכנת השכר.

ג'ידא רינאוי-זועבי: למה זה לא מופיע?

רחל קופר: כי הוא לא נדרש לצורך החישובים.

אלכס קושניר: למה אי אפשר להעביר את הדוח שקיים היום בביטוח הלאומי לרשות המסים?

ולדימיר בליאק: כי זה פעם בחצי שנה.

אלכס קושניר: ביטוח לאומי זה כל חודש.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני לא מבינה למה צריך את זה.

אלכס קושניר: ברור שכדי לשלם מס הכנסה שלילי רשות המסים צריכה מידע.

אלכס קושניר: כרגע אין לה מידע.

אלכס קושניר: הדוח שכרגע מוגש לביטוח לאומי אמור לתת מענה לזה.

אלכס קושניר: למה ביטוח לאומי לא יכול להעביר את הדוח לרשות המסים?

ינון אזולאי: האם אתם בכלל מאורגנים לדבר כזה?

אלכס קושניר: זה ייקח זמן.

אלכס קושניר: עד אז יש לנו מנגנון.

ולדימיר בליאק: ברמה חודשית?

ינון אזולאי: הכי טוב להשאיר את זה בביטוח הלאומי.

אלכס קושניר: ביטוח לאומי, את הדוח אתם מקבלים פעם בחודש?

שלומי מור: זה דוח מקוון שאמור להתקבל פעם בחודש.

שלומי מור: אנחנו מקבלים כ-מיליון 100 דוחות.

שלומי מור: גם על פי החוק הבסיסי מעסיקים קטנים צריכים להתחיל לדווח על הדבר הזה כבר בנובמבר.

שלומי מור: זו כמות מידע עצומה.

שלומי מור: הגדלנו את מחשב הביטוח הלאומי בשביל הדבר הזה.

שלומי מור: אני לא יודע איך אנחנו יכולים להעביר להם.

שלומי מור: אם כן, נצטרך הסמכה בחוק כדי לעשות את הדבר הזה.

אלכס קושניר: רשות המסים, מה הבעיה שתקבלו את הדוח מהביטוח הלאומי?

רחל קופר: הדיווח של ה-126 השנתי על ידי המעסיק עובר פעם אחת לרשות המסים ופעם אחת לביטוח הלאומי.

רחל קופר: אנחנו מציעים שאת אותו מנגנון נשכפל ברמה החודשית.

משה גפני: שהביטוח הלאומי ייתן לכם.

רחל קופר: אם יהיה פער בין המידע שידווח אלינו מהביטוח הלאומי לבין מה שאותה עובדת זכאית בפועל, זה דבר שיסרבל את המערכת התפעולית.

רחל קופר: אנחנו מעדיפים שהמידע יגיע אלינו ישירות, מה שיאפשר לנו לתת את השירות בצורה טובה יותר.

משה גפני: הביטוח הלאומי נמצא בקשר עם משרד האוצר כל הזמן, הוא יכול להעביר את הדוח הזה.

משה גפני: צריך לומר בחוק שהביטוח הלאומי יעביר את המידע שמשרד האוצר דורש כדי לשלם את מה שהוא משלם.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני עדיין לא מבינה למה צריך את האובר סרבול הזה.

הגר יהב: מה שמעניין אותנו זה רק להוריד מאיתנו את הנטל, לא להוסיף עלינו נטל של עוד דיווח ועוד דיווח בגלל שהם לא יודעים לדבר.

הגר יהב: עבר חוק לפני מספר חודשים על זה שהמעסיקים צריכים להעביר אחת לחודש את הדיווח לביטוח הלאומי.

הגר יהב: נראה לי שזה מעל ומעבר לצפות מאיתנו גם לדיווח כזה לרשות המסים.

הגר יהב: שיועילו להסתדר ביניהם וירדו מאיתנו.

אלכס קושניר: הרי בסוף השנה אתם בכל מקרה מעבירים שני דוחות - פעם אחת לביטוח לאומי ופעם אחת לרשות המסים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני מסתכלת מהעיניים של מי שצריך למלא את זה.

הגר יהב: הבנו שגם ברשות המסים אין את המנגנון הזה.

אלכס קושניר: אנחנו יודעים שאין מנגנון, אבל יש פתרון לזה.

ולדימיר בליאק: אני באמת לא מבין למה זה מסרבל אם זה דוח אחד, את מי זה מסרבל.

אלכס קושניר: יש פה סעיף שאומר את הדבר הבא: רשאי המנהל לקבל מאת המוסד לביטוח הלאומי כל מידע מסוג שקבע שר האוצר, בהתייעצות עם שר הרווחה והשירותים החברתיים, שר המשפטים ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אשר הגיע אל המוסד לביטוח לאומי אגב ביצוע תפקידו ונדרש למנהל לצורך מילוי תפקידו לפי חוק זה.

נירה שפק: איפה זה?

אלכס קושניר: זה בחוק מענק עבודה.

אלכס קושניר: האם הסעיף הזה לא מספק אתכם?

משה גפני: אם אתם מקבלים את הסעיף הזה כמו שהקריא היושב-ראש, אני לא מגיש הסתייגות.

רחל קופר: הכוונה כאן היא לא שהמעסיק ידווח פעמיים.

רחל קופר: מדובר בבית התוכנה שהמידע מצוי בו, שכל התיעוד של המשכורות נמצא בתוכו.

רחל קופר: זה עניין טכני שלא אמור להוסיף נטל על אף אחד.

רחל קופר: זה לא שממלאים דוח פעמיים.

שמרית שקד גיטלין: יש גם הסמכה לקבל מידע נוסף.

הגר יהב: היה שלב בדיון הזה שהבנתי שאנחנו צריכים לשלוח פעמיים.

הגר יהב: אם אין צורך בשליחה פעמיים כי זה משהו שקיים בתוכנה שאנחנו שולחים, אז זה בסדר.

נעה בן שבת: אבל היא הסבירה שהם רוצים שדה נוסף שאין בביטוח לאומי, מה שאומר שזה דוח נפרד.

ינון אזולאי: ברגע שיש לך עוד שורה אחת שאת רוצה זה כבר דוח נפרד.

רחל קופר: זה לא בהכרח דוח נפרד.

רחל קופר: ה-126 שנתי הוא אותו 126.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני שונאת בירוקרטיה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני צריכה עכשיו לבלות שעה מול המסך ולהתחיל לחשוב על איך למלא את הטופס הזה?

ג'ידא רינאוי-זועבי: אם את עכשיו דורשת ממני עוד שעה כזאת, אני לא - -

אלכס קושניר: אנחנו מדברים על מעסיק ששולח דוח לביטוח הלאומי.

אלכס קושניר: המשמעות של העברת הדוח הזה לרשות המסים היא רק לחיצת כפתור כי הנתונים כבר קיימים במערכת.

אלכס קושניר: אני רוצה להבין מנשיאות המגזר העסקי מה המשמעות של זה בשטח.

אלכס קושניר: לא התיאוריות שאנחנו ממציאים לעצמנו, אלא מה קורה בשטח.

הגר יהב: בסוף הם מחילים עלינו משהו שאני צריכה להבין את המשמעות שלו.

הגר יהב: האם ממי שעוסק בתחום השכר נדרשת כפילות?

ולדימיר בליאק: האם בתוכנת השכר היום קיים מודול המאפשר דיווח גם לביטוח לאומי וגם למס הכנסה בלחיצת כפתור?

רחל קופר: דווקא במובן הזה יש פה שיפור, כי בדיווח החודשי הנוכחי יש פיצול.

רחל קופר: המהלך הזה יגרום לכך שהדיווח החודשי אלינו יהיה הרבה יותר נוח.

ולדימיר בליאק: היום הוא לא קיים?

רחל קופר: היום בחודשי זה מפוצל.

רחל קופר: בשנתי זה אותו דבר.

אלכס קושניר: ואתם הולכים לאחד את זה?

רחל קופר: החודשי פשוט יהפוך להיות אותו דיווח.

רחל קופר: אם יהיה צורך בשדה נוסף שהם ישדרו, זאת תהיה סך הכל הגדרה במחשב.

רחל קופר: המידע ממילא מעודכן אצל מי שמפיק תלוש עבור העובד שלו.

מאיר שפיגלר: כבוד היושב-ראש, אני מבקש להציע פלטפורמה שתאפשר להעניק לכל הזכאים את מענק העבודה כמעט באופן שוטף החל משנת 2022.

מאיר שפיגלר: את בסיס הנתונים שאנחנו מקבלים באמצעות טופס 100 מהמעסיקים הטמענו כבר במערכת.

מאיר שפיגלר: לגבי כל העסקים עם 180 איש ומעלה זה כבר רץ בתוך המערכות, ואילו לגבי 180 איש ומטה זה באלה הימים הולך להיכנס לתוך המערכות ולהפוך להיות חלק בלתי נפרד ממאגרי המידע השוטפים של הביטוח הלאומי.

מאיר שפיגלר: באמצעות הכלים האלה נוכל לדאוג לכך שכל זכאי או זכאית יוכלו לקבל באופן שוטף, בחודש אחרי החודש הרלוונטי, את המענק שמגיע להם.

מאיר שפיגלר: הדבר הזה נמצא בחזקתנו, אנחנו נמצאים עם המידעים הרלוונטיים במערכות המידע שלנו.

מאיר שפיגלר: אני חושב שאנחנו באנו לעשות כאן מעשה טוב שייתן לאלה שזכאים לקבל כמה שיותר קרוב לזכאות שלהם את המענק שאתם תחליטו לגביו.

יובל טלר חסון: אדוני היושב-ראש, אנחנו סבורים שלא נכון לפצל את המערך של מענק עבודה ומס הכנסה שלילי.

אלכס קושניר: למה?

יובל טלר חסון: אנחנו חוששים שהעברה של המידע בצורה כזאת לא בהכרח תיטיב בטווח הקצר עם העובדים.

משה גפני: אפשר לעשות את זה כמו שהיושב-ראש הקריא.

יובל טלר חסון: אם הממשלה תחליט בעתיד להעביר את כל האחריות של מס הכנסה שלילי מרשות המסים לביטוח לאומי, צריך יהיה לעשות את זה באופן מסודר, לא כסוגיה ספציפית רק ביחס לאותן נשים.

אלכס קושניר: מישהו יכול להסביר לי בצורה ברורה מה המשמעות של זה מבחינת המעסיקים?

משה גפני: להגיש שני דוחות.

אלכס קושניר: זו לא המשמעות.

מיכל וקסמן חילי: אם מדובר באותו דוח, זה לא כרוך באיזו שהיא עלות נוספת.

מיכל וקסמן חילי: אנחנו נעשה בדיקה סביב העניין הזה, אבל אני לא חושבת שזאת הבעיה.

מיכל וקסמן חילי: יש פה עניין של כפל רגולטורי לא ברור.

מיכל וקסמן חילי: אם יש את המידע הזה בביטוח הלאומי, אנחנו לא רואים סיבה שזה לא יעבור לרשות המסים.

מיכל וקסמן חילי: שימו לב לנוסח של הסעיף, הוא מנוסח בצורה מאוד רחבה.

מיכל וקסמן חילי: התקנות שיותקנו מאפשרות לשר לקבוע נושאים נוספים, תיאומים נוספים.

מיכל וקסמן חילי: ככל שנוסיף עוד שורות, השורות עולות כסף, זו עוד בירוקרטיה.

מיכל וקסמן חילי: לנוכח העובדה שמדובר במענק שכל מה שצריך לדעת זה כמה העובד הרוויח, לא ברור איזה עוד נתונים צריך בנוסף.

מיכל וקסמן חילי: גם אם תחליטו להשאיר את זה בנוסח הזה, צריך שיהיה ברור שהוועדות צריכות לעבור את אישור הוועדה וזה לא נשאר רק במסגרת המשרד.

מיכל וקסמן חילי: כרגע לא ברור מה עוד חשוב להוסיף ולמה הנוסח הכוללני הזה.

הגר יהב: טופס 126 הוא חצי שנתי, יש בו פירוט השמות של העובדים, ואילו הטופס שמדווחים אחת לשנה לרשות המסים הוא לא דיווח מפורט עם שמות העובדים.

הגר יהב: אני רוצה להבין אם צריך לדווח לשתי רשויות המדינה בנפרד.

מיכל וקסמן חילי: זה דיווח שכבר קיים.

אלכס קושניר: משרד האוצר, תסבירו לי למה אחרי שהגדרתם בדיוק את הסעיף לפי הביטוח הלאומי אתם מוסיפים את הדבר הבא: בתיאומים שיורה עליהם שר האוצר בתקנות האמורות, וכן שיגיש מידע נוסף כפי שייקבע בתקנות האמורות.

יובל טלר חסון: אנחנו באים לפה בשביל לתת את אותו דוח בדיוק כמו שמתקבל בביטוח הלאומי, רק עם ההתאמה היחידה שדיברנו עליה קודם.

משה גפני: ההתאמה זה דוח נוסף.

אלכס קושניר: התאמה זה לא דוח נוסף.

משה גפני: אז למה אי אפשר לכתוב שהביטוח הלאומי יעביר להם?

אלכס קושניר: מצביעה פה הרשות המבצעת על הקושי התפעולי בדבר הזה.

משה גפני: מה הקושי?

אלכס קושניר: השיקול שאנחנו צריכים לשקול זה אם זה מטיל נטל נוסף על המעסיק או לא.

אלכס קושניר: במידה ולא, אין סיבה לא לעשות את זה.

אלכס קושניר: במידה וכן, זה שיקול שצריך לשקול.

ינון אזולאי: כל המידע נמצא כרגע אצל ביטוח לאומי, הוא מתפעל את הכל, לכן אין עניין שעוד גוף יתפעל, זה צריך להיות במקום אחד.

אלכס קושניר: אין לי מספיק מידע בשביל לקבוע איפה זה צריך להיות, אם ברשות המסים או בביטוח הלאומי.

משה גפני: אבל קבעת בחקיקה שזה בביטוח הלאומי.

אלכס קושניר: לא.

משה גפני: קבעת לפני כמה חודשים.

אלכס קושניר: לא לגבי מס הכנסה שלילי.

משה גפני: אנחנו מדברים על זה שבעוד כמה חודשים יבוא כל אזרח ויגיד: למה אני צריך לדווח פעמיים.

משה גפני: מה תגיד לו? זה גם עולה כסף הדיווח.

אלכס קושניר: לא.

משה גפני: למעסיק זה לא עולה כסף?

ולדימיר בליאק: אם זה מודול מובנה שאפשר לשדר את הקובץ בלחיצת כפתור או בשתי לחיצות, מבחינה תפעולית זה לא גוזר עומס על המעסיק.

אלכס קושניר: האם בתהליך שאתם הולכים לעשות כדי להגיע לאוטומציה אתם גם הולכים לבנות את המודול הזה באותן תוכנות שיש למעסיקים כדי שהם יוכלו לעשות את זה?

רחל קופר: המטרה היא בסוף שהתהליך יהיה פשוט ואמין.

רחל קופר: בשביל האמינות אנחנו רוצים את הקשר הישיר למעסיק.

ולדימיר בליאק: אבל היום כבר אף אחד לא ממלא דוחות, הכל משודר.

אלכס קושניר: אני רוצה להגדיר את הסעיף הזה בצורה כזו שיהיה ברור שאין שום חובה על המעסיק לדווח כל עוד המודול לא קיים, ואני גם רוצה לראות בדיוק על מה מדובר.

אלכס קושניר: כל התיאומים שיורה עליהם שר האוצר בתקנות האמורות - לא מקובל עלי.

אלכס קושניר: תגדירו בדיוק מה.

אלכס קושניר: תנסחו את הסעיף הזה בהתאם.

אלכס קושניר: אם יש מודול מובנה בתוכנה, אז מדובר בלחיצת כפתור, זה לא עולה כסף לאף אחד.

משה גפני: תמונת המצב היא ברורה, אלא אם כן הם מנצלים את הסיטואציה.

משה גפני: לביטוח הלאומי יש את כל המערכת.

משה גפני: אם אתה מעסיק או עובד אתה מדווח לביטוח לאומי את כל הפרטים.

משה גפני: הביטוח הלאומי הוא לא גוף פרטי.

נעמה לזימי: זו רשות ממשלתית.

ינון אזולאי: אל תשחקו עם המידע, תשאירו את הכל במקום אחד.

משה גפני: אם משרד האוצר סבור שהוא צריך לקבל את המידע הזה, אנחנו יכולים לקבוע שהביטוח הלאומי יעביר על פי דרישת משרד האוצר או על פי דרישת רשות המסים את הפרטים למשרד האוצר, לא לערב את המעסיקים או את המבוטחים בזה.

נעמה לזימי: לבנות מודול חדש במקום לסנכרן בין שתי רשויות ממשלתיות?

אלכס קושניר: אבל הם בכל מקרה יצטרכו אחר כך לעבד את המידע.

משה גפני: אתה עושה את כל מה שמשרד האוצר מבקש?

משה גפני: זה ניצול של הסיטואציה.

אלכס קושניר: חבר הכנסת גפני, אתה עם אותו טיעון בכל דיון.

אלכס קושניר: אני לא צריך לתת לך דין וחשבון, עם כל הכבוד, ולכן ההערות שלך האלו מיותרות ולא במקום.

משה גפני: אתה עושה את מה שמשרד האוצר אומר.

אלכס קושניר: אני עושה את מה שהמשרד אומר כשאני חושב שזה נכון.

אלכס קושניר: כשאני חושב שלא, אז לא.

אלכס קושניר: אתה האדם האחרון פה בחדר שאני צריך לתת לו דין וחשבון.

אלכס קושניר: אני רוצה שתגדירו במפורש שכל עוד המודול לא מוכן החובה הזאת לא חלה על המעסיקים, ואני רוצה שיהיה כתוב במפורש מה הדרישה מהמעסיק.

ישי פרלמן: הסעיף הוא רק הסמכה.

ישי פרלמן: אם הסעיף הזה עובר, אין שום חובה על אף מעסיק.

ישי פרלמן: החובה תהיה רק ברגע שנגיע לוועדה ונאשר את הדברים, את הטפסים.

אלכס קושניר: ובכל זאת אני חושב שבנוסח אתם צריכים - -

משה גפני: אז בשביל מה אתם מביאים?

נעמה לזימי: יש פה גוף שיש לו את הכלים, הכל מגיע אליו.

נעמה לזימי: יש כאן אי הבנה בין הרשויות.

יובל טלר חסון: כשישבנו על הנושא הזה של מענק מס הכנסה שלילי אמרנו שיידרש המידע לטובת התשלום.

משה גפני: שהביטוח הלאומי יעביר לכם.

רחל קופר: העברת המידע זה לא מה שלוקח את זמן הפיתוח.

נעמה לזימי: אנחנו רוצים מיצוי זכויות.

נעמה לזימי: לא אכפת לי מהמעסיקים, לא אכפת לי מתי מעבירים.

אלכס קושניר: אומרת לך הרשות האחראית על הביצוע שהעברת המידע מביטוח לאומי לרשות המסים מייצרת קשיים תפעוליים.

אלכס קושניר: הקשיים התפעוליים האלה יפגעו בסופו של דבר במיצוי הזכויות.

אלכס קושניר: ההצעה שאנחנו מבקשים לאשר פה זה בדיוק כדי להבטיח מיצוי זכויות.

נעמה לזימי: אלכס, אני איתך לגמרי, אבל יש לי הרגשה שהסיפור פה הוא איפה הכסף יישב.

אלכס קושניר: לא נכון.

נעמה לזימי: אני לא בטוחה.

ולדימיר בליאק: אני בטוח.

אלכס קושניר: אותי לא מעניין איפה הכסף יישב, אותי מעניין שבסופו של דבר משלמים את הכסף לאותן נשים.

עופר כסיף: זה הדבר היחיד.

אלכס קושניר: מי שאמון על תשלום מס הכנסה שלילי בישראל זה מס הכנסה, זו רשות המסים.

אלכס קושניר: אם עכשיו את רוצה לייצר מצב שקבוצה אחת תקבל מרשות המסים וקבוצה אחת תקבל מביטוח לאומי את רק תסבכי.

אלכס קושניר: איך עכשיו האישה עוברת מקבוצה לקבוצה, מה קורה לה?

אלכס קושניר: מי מדווח?

אלכס קושניר: איך מדווח?

אלכס קושניר: אנחנו רוצים לבנות פה מנגנון אחיד, מסודר.

אלכס קושניר: אגב, המנגנון הזה יעזור לנו גם להפוך את זה אוטומטית לעוד קבוצות.

נעמה לזימי: זה אני מסכימה.

אלכס קושניר: זה צריך להיות במקום אחד.

אלכס קושניר: אפרופו לגבי נושא הזמן, כמה זמן ייקח לרשות המסים לפתח, יש לנו פתרון גם לזה.

אלכס קושניר: כל התקנות שיהיו בנושא האוטומציה יצטרכו לעבור אישור בוועדת הכספים.

משה גפני: אז מה אתה מאשר עכשיו אם הכל צריך לבוא לכאן?

משה גפני: שהביטוח הלאומי יעביר את כל הפרטים בינתיים לרשות המסים.

אלכס קושניר: אני מבקש לקראת ההצבעה להביא נוסח.

מאיר שפיגלר: אנחנו מעניקים בביטוח לאומי זכויות לאנשים מבלי שהם בכלל נדרשים לבצע פעולה כלשהי.

מאיר שפיגלר: אנחנו פשוט מודעים למצב שלהם מבחינת העבודה.

מאיר שפיגלר: אנחנו שועטים לכיוון של הענקת זכויות ללא צורך של הזכאים בכלל לבצע פעולה כלשהי, על בסיס מאגרי המידע והצלבות הנתונים, מה שאומר שאנשים מקבלים את מה שמגיע להם מבלי שהם אפילו מודעים לכך שזה מגיע להם.

מאיר שפיגלר: כל מה שאנחנו מקבלים זה את הפרמטרים שעל פיהם נקבעת הזכאות.

מאיר שפיגלר: שאר הנתונים נמצאים בחזקתנו.

מאיר שפיגלר: אנחנו מבצעים את ההצלבה ומעבירים ישירות לחשבון הזכאים את מה שמגיע להם.

מאיר שפיגלר: אנחנו לא מנסים לנכס אלינו משהו, אנחנו עושים את זה אך ורק בפן הלאומי והממלכתי.

מאיר שפיגלר: מה שתחליטו מקובל עלינו, רק תדעו מה מצב הדברים והיכולות העכשוויות בביטוח הלאומי.

אלכס קושניר: אנחנו חוזרים חזרה למקום ממנו הפסקנו.

שמרית שקד גיטלין: עמוד 8, סעיף (1ד).

שמרית שקד גיטלין: הועלתה השאלה - כמה זמן יוכלו להגיש את הבקשה לקבלת המענק.

שמרית שקד גיטלין: כרגע, אם אנחנו לא כותבים שום דבר אחר, המועד להגשת בקשה למענק זה 18 חודשים מיום הסתיימות התנאים.

שמרית שקד גיטלין: לפי סעיף 296 מענק מעבר בגין לחוק הביטוח העלאת גיל הלאומי – הפרישה המועד להגשת בקשה למענק (1) אין לה הכנסה מעבודה או מעסק או ממשלח יד, ואינה 18 חודשים נמצאת בחופשה ללא תשלום ביוזמתה.

שמרית שקד גיטלין: מיום התקיימות התנאים

יובל טלר חסון: אחרי הדיון הקודם הבנו שפספסנו פה התייחסות לזה שאישה יוצאת מיוזמתה לחופשה ללא תשלום, שאז היא יכולה להיות זכאית למענק.

יובל טלר חסון: מה שכזה דבר יכול לעשות זה שכל אישה שמגיעה לגיל 62 יכולה, אם השכר שלה נמוך יותר, לצאת לחופשה ללא תשלום, לקבל 4,000 שקל על פני ארבעה חודשים, ואז לחזור חזרה.

נעמה לזימי: אם המעסיק מוציא לחל"ת זה לא חל.

אלכס קושניר: זה בסדר.

אלכס קושניר: מה הם רוצים למנוע?

אלכס קושניר: הם רוצים למנוע מצב שבו תגיעי לגיל 62, תצאי לחל"ת, תקבלי מקבלת ארבעה חודשים את המענק, ואז תחזרי לעבודה.

משה גפני: אם קבענו שהיא לא משתכרת, מה זה אומר שהיא נמצאת בחופשה ללא תשלום ביוזמתה?

יובל טלר חסון: יכול להיות שהיא לא משתכרת כי היא יצאה לחופשה ללא תשלום מיוזמתה.

יובל טלר חסון: לאישה הזאת לא יכוון המענק.

משה גפני: אז עכשיו נכוון.

יובל טלר חסון: השאלה מה המטרה של המענק.

יובל טלר חסון: אם המטרה של המענק הוא לתת 4,000 שקל לכל אישה, לא משנה מה המצב - -

משה גפני: זה כן.

שמרית שקד גיטלין: זה לא שכל אישה שהגיעה לגיל 62 יכולה לקבל את המענק.

שמרית שקד גיטלין: אם האישה יצאה לחל"ת ביוזמתה כי היא שחוקה, זה לא יחול עליה.

משה גפני: למה?

יובל טלר חסון: אני רק רוצה להזכיר מה הייתה המטרה של המענק הזה.

יובל טלר חסון: המטרה של המענק הזה הייתה בהתחלה לנשים שנפלטו לפני גיל 60.

נעמה לזימי: שאין להן תקופת אכשרה לאבטלה.

יובל טלר חסון: שלא עבדו אחרי גיל 60.

אלכס קושניר: הסעיף הזה בא למנוע מאישה שהגיעה לגיל 62 לצאת לחל"ת למשך ארבעה חודשים רק כדי לקבל את המענק ואז לחזור לעבודה.

משה גפני: אם היא לא משתכרת היא צריכה לקבל את המענק הזה.

שרית דמרי: מה שביקשנו לציין במדויק זה שזה יחול על נשים שאילולא העלאה בגיל הפרישה הן היו יכולות להיות זכאיות לקצבת אזרח ותיק.

שרית דמרי: זה אומר נשים שעבדו ויש להן תקופת אכשרה, או נשים שהיו פטורות מתקופת אכשרה.

אלכס קושניר: אפשר להקריא את הנוסח המתוקן?

שמרית שקד גיטלין: (2) נתמלאה לגביה כעובדת מבוטחת תקופת אכשרה המזכה בקצבת אזרח ותיק לפי סעיף 245א(2), או שהיא פטורה מתקופת אכשרה לפי סעיף 246ב.

יובל טלר חסון: מה שהיה כתוב בנוסח המקורי זה שההכנסה לא עולה על 73.5% מהשכר הממוצע, שהאישה לא מגיעה לשכר של 7,750, ובהגדרת הכנסה הכנסנו הכנסה מכל מקור, שזו גם הכנסה מהון.

יובל טלר חסון: אמרנו שהכנסה מהון תובא בחשבון רק במחצית מההכנסה שתיזקף על שמה של האישה, כי אנחנו חושבים שזה נכון להתייחס להכנסות מעבודה ולהכנסות מהון באופן דומה.

יובל טלר חסון: מכיוון שהבנו מאנשי הביטוח הלאומי שהם לא מסוגלים לעשות את המבחן הזה, אנחנו רוצים להוציא מהקריטריון של ה-7,750 את ההכנסה מהון.

יובל טלר חסון: המשמעות היא שמבחינת הקריטריון של גובה המענק השינוי הזה הוא שינוי מיטיב, הוא לא כולל הכנסה מהון.

יובל טלר חסון: זה אומר שלאישה יכולה להיות הכנסה מאוד גבוהה מנכסים ומהשקעות אחרות והיא עדיין תהיה זכאית למענק המלא.

יובל טלר חסון: מה כן עשינו?

יובל טלר חסון: אמרנו שלא נכון ללכת למצב שבו אנחנו נותנים הכנסה לאישה שיש לה הכנסה שוטפת מהון, לכן הצענו לקבוע מבחן של הכנסות מהון בשנה הקודמת, להגיד שאישה שהיו לה הכנסות שעמדו על 60,000 שקל בשנה שקדמה לאותו מועד לא תהיה זכאית למענק.

נעמה לזימי: רק מהון, לא קשור לשכר?

יובל טלר חסון: לא קשור לשכר.

אלכס קושניר: כשאתם מחשבים הכנסה מהון, איך אתם מחשבים את זה?

אלכס קושניר: למשק בית או לאישה בנפרד?

יובל טלר חסון: אנחנו נשארים עם אותו נוסח שהיה קודם, שההכנסה המשותפת מתחלקת.

אלכס קושניר: אם למשק בית יש עכשיו הכנסה של 9,999 שקלים, האישה הזאת תהיה זכאית?

יובל טלר חסון: כן.

נעה בן שבת: הכנסות מפנסיה באות בחשבון?

יובל טלר חסון: הכנסות מפנסיה הן הכנסות שמוגדרות כהכנסות שמקורן בקצבה המשולמת מכוח חיקוק דיני חוץ, הסכם קיבוצי או חוזה עבודה.

יובל טלר חסון: הכנסות מהון הן הכנסות נפרדות.

איתי טמקין: לנשים שההכנסות שלהן מאוד נמוכות ההסדר הזה מיטיב לעומת ההסדר שהופיע קודם.

איתי טמקין: אותן נשים יכולות עכשיו ליהנות גם מהכנסות נמוכות מהון וגם ליהנות מהמענק.

איתי טמקין: היא יכולה להגיע עד 12,750 מהכנסות מהון ומהמענק.

עופר כסיף: אני מסכים לזה שאין סיבה שמי שיש לה הכנסה נמוכה תשלם עליה ומצבה יהיה דומה למי שיש לה הכנסה הונית של מיליונים, אבל מה קורה עם אלה שנופלים בין לבין?

עופר כסיף: לפי מה שאני מבין, מדובר על הכנסה של 60,000 שנתי.

עופר כסיף: מישהו שיש לו הכנסה הונית של 72,000 בעצם אכל אותה.

אלכס קושניר: תזכור כל הזמן למי מיועד המענק הזה.

עופר כסיף: אני רק על זה חושב.

אלכס קושניר: המענק הזה מיועד לנשים מעל גיל 62 שנפלטו משוק העבודה.

עופר כסיף: מה קורה עם הנשים שנופלות בין הכיסאות?

עופר כסיף: אין להן איזה הון עצום של מיליונים, אבל הן גם לא מספיק "עניות" כדי שהן תוכלנה לקבל את מה שהן היו אמורות לקבל לפי הנוסח הקודם.

נירה שפק: עופר, תמיד יש פער.

נירה שפק: אתה יכול גם לשאול מה קורה עם מי שמרוויח 7,749 או 7,751.

עופר כסיף: השאלה אם יש איזה שהוא מנגנון שיכול ליצור בין סכומים סבירים איזה שהוא - -

אלכס קושניר: אבל אז נתווכח על מה הוא הסכום הסביר.

אלכס קושניר: המענק הזה מאוד מאוד פרוגרסיבי, מדובר בהשלמה ל-7,750 שקלים.

אלכס קושניר: בהסדר הקודם, עוד לפני השינוי, ההכנסה ההונית הייתה נכנסת לתוך סכום ההכנסה.

אלכס קושניר: כאן, בגלל איזה שהוא אירוע או חוסר יכולת תפעולית לבדוק הכנסה הונית, הולכים על הסדר אחר, אומרים שאם אותה אישה, במידה ויש לה הכנסות, תדווח או תצהיר על כך שיש לה הכנסות הוניות מעל 60,000 שקל היא לא תהיה זכאית, וכל השאר שיש להן פחות יהיו זכאיות ליותר.

עופר כסיף: אני מבין וגם תומך בזה, אבל אני שואל שאלה אחרת.

איתי טמקין: חבר הכנסת כסיף, היה לנו פה הסדר שמתאר את המנגנון שאתה מכוון אליו, מנגנון שהוא לא בינארי, משהו הדרגתי שיתחיל כבר מהשקל הראשון.

איתי טמקין: כדי לפשט את האירוע הזה ולעזור למי שיש לה הכנסות נמוכות מהון, אמרנו שנעזוב את המורכבות הזאת, נעבור למשהו פשוט.

איתי טמקין: המשהו הפשוט הזה הוא מבחן של 5,000 שקל בחודש, 60,000 שנתי על השנה שעברה.

איתי טמקין: החלטנו שאנחנו רוצים ללכת לקראת, לכן קבענו רף קבוע.

איתי טמקין: תמיד מי שנמצא מעל הבינאריות ישאל את השאלה שאתה שואל.

נעה בן שבת: אני רוצה להבין אם מדובר בהכרח במקורות שונים, כי בהצהרה אתם אומרים שזה מקורות נוספים שמפורטים בסעיף 3.

נעה בן שבת: אם אישה משכירה את הדירה שלה ב-5,500, האם ה-500 העודפים שהיא מקבלת יילקחו בחשבון בהכנסה שלה של ה-7,550, או שהיא נשללת מזכאותה?

איתי טמקין: כן, היא נשללת.

שמרית שקד גיטלין: בהבטחת הכנסה זה לא מובא בחשבון.

איתי טמקין: כדי להגיע לכזה רף של רווחי הון אתה צריך להחזיק נכסים בשווין של בין 1.5 ל - -

שמרית שקד גיטלין: יכולה להיות לה דירה אחת שהיא משכירה.

איתי טמקין: אם יש לה דירה בבעלות ודירה שהיא משכירה - -

נעה בן שבת: לא, דירה אחת בבעלות.

איתי טמקין: כדי להגיע להכנסה של 5,000 שקל בחודש לאישה בודדת צריך שיהיה לה נכס ששווה בין מיליון וחצי למיליון 800.

איתי טמקין: אם מדובר בזוג, תכפילו את הסכומים האלה בשלוש או אפילו בשלוש צפונה.

איתי טמקין: אנחנו חושבים שזה מבחן שמבדיל טוב בין מי שתקבל את המענק לבין מי שלא תקבל את המענק.

שמרית שקד גיטלין: גלעד, מה אתם רוצים לשנות בפסקה (3)?

גלעד גושר: אנחנו רוצים להתייחס להגדרה של הכנסה שנתן המוסד לביטוח לאומי.

שמרית שקד גיטלין: למחוק את ההגדרה "הכנסה"?

גלעד גושר: כן.

נעה בן שבת: אז בלי מחצית?

יובל טלר חסון: כן, במקום הזה בלי מחצית.

שמרית שקד גיטלין: פסקה (3) תישאר כפי שהיא מופיעה כאן, רק בלי ההגדרה שלכם, וייכתב: בסעיף זה, "הכנסה" – הכנסה שמקורה בקצבה המשולמת מכוח חיקוק, דיני חוץ, הסכם קיבוצי או חוזה עבודה.

גלעד גושר: ההצעה שלנו היא להוסיף את התנאי הנוסף שדיבר עליו יובל: היא הצהירה כי הכנסתה ממקורות נוספים על המפורטים בסעיף קטן (3) בשנת המס שקדמה ליום בדיקת הזכאות - -

נעה בן שבת: מה זה "יום בדיקת הזכאות"?

גלעד גושר: יום בדיקת הזכאות זה 62 עד 62 וארבעה חודשים.

שמרית שקד גיטלין: למועד הזכאות, לא ליום בדיקת הזכאות.

גלעד גושר: אפשר להגיד למועד הזכאות.

שמרית שקד גיטלין: כי בדיקת הזכאות יכולה להיות גם שנה אחר כך.

גלעד גושר: לא עלתה על 60,000 שקלים חדשים, ובלבד שהיא הסכימה להעברת ההצהרה מהמוסד לביטוח לאומי לרשות המסים לשם בחינת עמידתה בתנאי זכאות זה למענק.

גלעד גושר: לעניין זה תובא בחשבון רק מחצית מההכנסה הנוספת שמשותפת לבני זוג במשק בית משותף.

אלכס קושניר: אני רק רוצה להבין לגבי ההצהרה, מתי היא מתבצעת ואיך.

אלכס קושניר: איך היא מקבלת את הזכאות למענק?

יובל טלר חסון: היא פונה למוסד לביטוח לאומי.

יובל טלר חסון: במסגרת התביעה לקבלת המענק היא תידרש לתת הצהרה לגבי ההכנסות שלה בשנת המס הקודמת.

יובל טלר חסון: המידע הזה יעבור מהביטוח הלאומי לרשות המסים, ורשות המסים תוכל לבחון את העמידה בקריטריונים.

נעמה לזימי: מה קורה אם האישה פספסה את טווח הזכאות?

שלומי מור: יש לה שנה וחצי.

שמרית שקד גיטלין: אישה שאין לה הכנסה מפנסיה או מקצבאות יכולה לקבל עכשיו סכום נמוך יותר.

אלכס קושניר: לעניין הכנסה מהון בלבד.

אלכס קושניר: זה לא שיש לה הכנסות נוספות ואנחנו שוללים לה.

אלכס קושניר: איזה עוד מקור יש לה חוץ ממקור הון?

שמרית שקד גיטלין: יש כל מיני הכנסות שביטוח לאומי מביא בחשבון.

אלכס קושניר: איזה הכנסות נוספות?

שרית דמרי: היו לנו מקרים של אנשים שהיה להם מספר במונית.

אלכס קושניר: זה הוני.

אלכס קושניר: פנסיה מחו"ל נחשבת כמו פנסיה?

שרית דמרי: כן.

יובל טלר חסון: אדוני היושב-ראש, ביקשת מאיתנו לבדוק את הנושא הזה של זכאות למקבלי קצבאות נוספות.

יובל טלר חסון: קבענו שיש ארבע קצבאות ששוללות לגמרי את הזכאות: קצבת נכות, שארים, הבטחת הכנסה ומזונות.

יובל טלר חסון: אנחנו, אחרי ניתוח קצת יותר לעומק, רוצים להגיד שאישה שזכאית לקצבת שארים לא תישלל ממנה הזכאות למענק.

אלכס קושניר: אז איפה אתם שמים את השארים?

יובל טלר חסון: אנחנו רוצים להכניס את השארים בצורה כזאת שאישה שזכאית לקצבת שארים ותלויים תהיה זכאית למענק.

יובל טלר חסון: מה הרציונל?

יובל טלר חסון: הרציונל הוא שקצבאות נכות, הבטחת הכנסה או תשלום מזונות הן קצבאות חליפיות לקצבת זקנה.

יובל טלר חסון: מה קורה עם קצבת שארים?

יובל טלר חסון: מכיוון שקצבת שארים מקוזזת באופן חלקי מקצבת הזקנה, אנחנו מציעים להכניס את קצבת השארים לתוך מבחן ההכנסה ולקבוע שקצבת השארים תהיה חלק מתוך ה-4,000 שקל.

יובל טלר חסון: לצורך העניין, אם אישה זכאית לקצבת שארים של 1,500 שקל, גובה המענק שהיא תהיה זכאית לו יהיה השלמה ל-4,000 שקל.

שלומי מור: הנוסח שהיה עד היום על שולחן הוועדה דיבר על כך שאישה שקיבלה קצבת שארים לא תהיה זכאית למענק הזה.

שמרית שקד גיטלין: חברי הכנסת ביקשו בדיון הקודם שייבחן התנאי הזה.

שלומי מור: נכון מאוד, ואכן נמצא שאין מקום לשלילה מוחלטת.

שלומי מור: מה שעכשיו נאמר זה שאישה שמקבלת שארים תהיה זכאית למענק, רק לפי הגבוה.

שלומי מור: אם השארים יותר גבוה מהמענק, היא תקבל את השארים, ואם המענק יותר גבוה, היא תקבל את המענק.

אלכס קושניר: את ההשלמה.

שמרית שקד גיטלין: מה הנוסח שאתה מציע לסעיף קטן (6)?

גלי עציון: יש פה בעיה ביחס להבטחת הכנסה, כי הנשים שמקבלות הבטחת הכנסה הן הנשים העניות ביותר במשק, הן מקבלות סכומים מאוד קטנים.

אלכס קושניר: בגלל זה הגדלנו להן את הבטחת ההכנסה.

גלי עציון: ההגדלה היא לנשים שנולדו עד 1964, כשמענק הסיוע מתייחס לאלו שנולדו עד 1966.

גלי עציון: לאישה ילידת 1965 לא תהיה תוספת וגם לא תהיה זכאית למענק.

אלכס קושניר: בת כמה היא?

גלי עציון: היא בת 56 כרגע.

יובל טלר חסון: היא זכאית להבטחת הכנסה.

אלכס קושניר: המענק הזה ניתן לנשים מעל גיל 60.

אלכס קושניר: איך זה קשור לאישה בת 55?

גלי עציון: כשהיא תגיע לגיל 60.

אלכס קושניר: היא תהיה זכאית כשהיא תגיע לגיל 60.

גלי עציון: ילידת 1965 זכאית להבטחת הכנסה אבל לא תקבל את התוספת.

גלי עציון: הבטחת ההכנסה מאוד נמוכה, היא בסדר גודל של 2,200 שקלים.

גלי עציון: מדובר בנשים הכי עניות שהן הכי נדפקות פה.

נעה בן שבת: את מציעה שכל הקצבאות האלו יובאו בחשבון בהכנסה?

גלי עציון: כן.

גלי עציון: אני חושבת שגם מזונות, כי מזונות זה לילדים, זה לא אמור להיות לאישה.

אלכס קושניר: ההערה שלך היא לגבי המזונות?

גלי עציון: ההערה שלי היא קודם כל לגבי הבטחת הכנסה, כי מדובר בנשים שמשתכרות סכומים הכי נמוכים.

אלכס קושניר: המענק ניתן לנשים שלא נמצאות בשוק התעסוקה.

גלי עציון: העלאה בהבטחת הכנסה יותר נמוכה, הסך הכל הכולל יותר נמוך ממה - -

אלכס קושניר: את זה אנחנו מכירים.

גלי עציון: יש לפחות שנתיים שאין תוספת להבטחת הכנסה.

יובל טלר חסון: אותה אישה ממשיכה לקבל את קצבת הבטחת ההכנסה לכל אורך התקופה, לכן המענק הזה לא מיועד לה.

גלי עציון: גם קצבת שארים אותו דבר.

יובל טלר חסון: מה שאת אומרת נוגע לבעיה אחרת שהפתרון שניתן לה הוא בסוגיה של הבטחת הכנסה.

יובל טלר חסון: הסוגיה פה היא סוגיה של נשים שנפלטו מוקדם משוק התעסוקה.

אלכס קושניר: רק תסבירו לי למה המזונות כאן, הרי המזונות זה תשלום עבור הילדים.

יובל טלר חסון: מזונות והבטחת הכנסה אמנם משולמות תחת שם שונה, אבל מבחינת המספרים, מבחינת גובה - -

גלי עציון: הרציונל הוא שונה.

גלי עציון: תמיד ניסו לחבר את זה ולא הצליחו.

יובל טלר חסון: כשנגיע לסוגיית הבטחת ההכנסה אתם תראו שהגדלנו ב-700 שקל לאותן נשים.

אלכס קושניר: את זה אני מבין.

אלכס קושניר: אנחנו מדברים על אישה שנמצאת בגיל מתקדם ויש לה ילדים קטינים שבגינם היא מקבלת מזונות.

אלכס קושניר: המטרה של המזונות היא לא לכלכל את האישה, זה לכלכל את הילד.

אלכס קושניר: יובל, אני מבקש לבחון את הנושא של המזונות.

יובל טלר חסון: אנחנו נבחן.

יובל טלר חסון: לקצבת מזונות ולקצבת הבטחת הכנסה אנחנו מתייחסים לאורך החקיקה כולה כקצבאות חליפיות.

גלי עציון: קצבת מזונות זה לא חליפי.

גלעד גושר: ההצעה שלנו לגבי שארים היא למחוק בפסקה (6) את המילה "שארים", ולהוסיף סעיף קטן (ה), שאומר: הייתה האישה זכאית למענק לפי סעיף זה ולקצבת שארים או תלויים באותו החודש, תהיה זכאית לגבוה מביניהם בלבד.

שמרית שקד גיטלין: לפי איזה סעיף קצבת תלויים?

גלעד גושר: לא כתבתי סעיף.

גלעד גושר: אפשר לבדוק את הסעיף.

שרית דמרי: זה סעיף 131 לחוק הביטוח הלאומי.

שלומי מור: זה לא הגבוה מביניהם.

שלומי מור: היא תקבל את התלויים או את השארים.

שלומי מור: אם המענק היה יותר גבוה, היא תקבל את ההפרש של המענק.

שלומי מור: אנחנו לא שוללים לה שארים ותלויים, זו קצבה מכוח החוק.

שמרית שקד גיטלין: זה לא מנוסח טוב.

שמרית שקד גיטלין: הקצבאות האלו מנוכות לה מסכום המענק.

שלומי מור: הן לא מנוכות.

שלומי מור: את צודקת שהן נכנסות גם במבחן של ה-7,750 שקלים.

שמרית שקד גיטלין: מה ההבדל?

שמרית שקד גיטלין: ממילא היא זכאית למענק פחות הקצבאות שהיא מקבלת.

גלי עציון: צריך להוריד בכלל את הסעיף הזה, זה צריך ללכת רק לפי מבחן ההכנסה.

יובל טלר חסון: המבחן של ה-7,750 עדיין נשאר.

יובל טלר חסון: מה שאומרים פה זה שהביטוח הלאומי עבור אותו חודש ישלם לה 4,000 שקל או יותר אם קצבת התלויים או השארים שלה היא יותר.

יובל טלר חסון: אם קצבת השארים שלה נמוכה יותר, היא מקבלת השלמה ל-4,000 שקל.

נעה בן שבת: גובה המענק מושפע משאלת גובה הקצבה.

שלומי מור: נכון.

שלומי מור: בעוד שבנוסח הקיים הזכאות לקצבת שארים נשללה לחלוטין, כאן אומרים שקצבת השארים נכנסת במבחן ההכנסות שלה.

שלומי מור: אם המענק יותר גבוה, תקבלי את ההפרש.

שמרית שקד גיטלין: שלומי, אתה חושב שיהיה הפרש בין שני החישובים?

שלומי מור: בוודאי שכן.

שלומי מור: אם תהיה לאישה פנסיה של 1,500 ₪ ושארים של 1,500 ₪, היא תהיה זכאית למענק המלא.

שלומי מור: אם אני אבוא לבדוק אותה בשלב השני ואני אראה שהמענק הוא 4,000 והשארים הוא 1,500, היא תקבל עוד 2,500.

נעמה לזימי: ומה קורה עם הבטחת הכנסה?

עופר כסיף: תוקעים פה בצורה איומה נשים שהן בשנתון יותר מוקדם.

יובל טלר חסון: בהבטחת הכנסה האישה זכאית לקצבה של עד 2,200 שקל לאורך כל התקופה.

יובל טלר חסון: מה שאנחנו מדברים פה זה על ארבעה חודשים.

יובל טלר חסון: מבחינת המתווה של העלאת גיל הפרישה סוכם על מתן מענה לאותן נשים שמקבלות הבטחת הכנסה, שזה יהיה בהמשך.

נעמה לזימי: זה ה-700 שקל.

לילי דגן: אותה אישה בגיל 62 שמקבלת הבטחת הכנסה הייתה אמורה לקבל סכום של 3,700.

לילי דגן: אישה בשנתונים של 1965,1966 לא תקבל.

יובל טלר חסון: היא תקבל 2,200 שקל על פני כל השנה וחצי, מה שאותן נשים אחרות שנפלטו משוק התעסוקה שהמענק היה מיועד אליהן כי אמרו שלא תהיה להן שום הכנסה לא יקבלו.

גלי עציון: לפחות שהתוספת תהיה עד שנתון 1966, לא רק עד שנתון 1964.

גלי עציון: המטרה היא שהנשים האלו תוכלנה לחיות.

גלי עציון: במצב היום יורד להן סכום מאוד משמעותי.

גלי עציון: הרעיון הוא לא להיות מתודולוגי, אלא לחשוב שיש בסוף הדרך בן אדם ופה שצריך לאכול.

יובל טלר חסון: חד משמעית, יש בן אדם ופה שצריך לאכול, ולכן בגלל זה היא תקבל הבטחת הכנסה במשך שנתיים שלמות.

יובל טלר חסון: המטרה של המענק הייתה לאותן נשים שנפלטו בשלב מוקדם משוק העבודה ואין להן פתרונות אחרים.

נעמה לזימי: אלו שמקבלות הבטחת הכנסה הן הנשים הכי עניות.

נעמה לזימי: פגיעה של מאות שקלים היא דרמה מאוד מאוד קשה.

עופר כסיף: הרבה יותר ממאות.

נעמה לזימי: גם ככה המענק הזה לא באמת נותן את המענה המלא, אנחנו לא באמת מחליפים פה את הכל.

נעמה לזימי: בוא נראה איך מחריגים את הקצבה הזאת.

עופר כסיף: אני רוצה לחזק את מה שאומרת פה נעמה.

עופר כסיף: ברור מה הרציונל, גם אם אני לא מסכים עם החוק ועם הדרך לממש אותו.

עופר כסיף: נניח שאנחנו כן מיטיבים את המצב של הנשים שמדובר בהן בחוק.

עופר כסיף: למה להרע את המצב של נשים אחרות?

עופר כסיף: צריך להיות פה איזה שהוא מנגנון שגם אם הוא מיטיב עם נשים אחרות הוא לא מרע את המצב של נשים אחרות, בעיקר של המוחלשות ביותר.

עופר כסיף: אני מציע, ואני כבר מציג את זה כהסתייגות נוספת למה שהגשתי, שפסקה (6) תימחק לחלוטין.

דניאל בלנגה: הנשים האחרות מקבלות את המענה דרך התוספת הזאת של ה-700 שקל להבטחת הכנסה.

לילי דגן: זאת יכולה להיות אישה שהפסיקה לעבוד לפני גיל 60 בשל כל מיני אילוצים ומצאה - -

יובל טלר חסון: היא מצאה אותה על פני חמש שנים עד לגיל הפרישה שלה.

לילי דגן: אנחנו לא יודעים.

לילי דגן: היא חייבת במבחן תעסוקה.

לילי דגן: גם האישה שמקבלת את המענק של 4,000 יכולה להגיע אחרי אותם ארבעה חודשים להבטחת הכנסה ולקבל את ה-2,200.

יובל טלר חסון: חד משמעית.

יובל טלר חסון: האוכלוסייה הזאת היא אוכלוסייה שהביטוח הלאומי מייצר לה פתרון קבע במסגרת של הבטחת הכנסה, לא כפתרון פלסטר, לא כמענק הסתגלות, לא כמענק מעבר.

יובל טלר חסון: לילי, אם את חושבת שצריך לתקן את מערכת הבטחת הכנסה, את יכולה ללכת לעשות את זה, אבל לא זה המקום לעשות את זה.

אוריאל כזום: בדיון שהיה לנו עם ביטוח לאומי רצינו שמקבלות הבטחת הכנסה יקבלו את המענק.

יובל טלר חסון: הכוונה לנשים שנפלטו מוקדם משוק התעסוקה ואין להן פתרונות אחרים.

יובל טלר חסון: נשים שמקבלות הבטחת הכנסה, קצבת נכות או תשלום מזונות לא נכנסות למענק הזה.

יובל טלר חסון: חשוב להזכיר שהנשים שמקבלות את הקצבאות האלו לא מקבלות אותן רק במשך ארבעת החודשים כמו המענק, הן זכאיות להן לכל אורך התקופה.

אלכס קושניר: אנחנו ממשיכים.

שמרית שקד גיטלין: בסוף הדיון הקודם נשאלה השאלה: האם מה ששולל לאישה את הזכאות למענק זה דמי האבטלה הרגילים, ה-175 ימים שהיא הייתה זכאית אליהם בלי קשר לחוק שלנו, או מה ששולל לה זה ה-176 אקסטרה שהיא קיבלה בחוק הזה.

יובל טלר חסון: לאישה שנמצאת שבעה חודשים באבטלה ואז חוזרת לעבודה, או לאישה שנמצאת שבעה חודשים באבטלה ומפסיקה להתייצב בלשכת התעסוקה, לא יועד המענק.

יובל טלר חסון: המענק יועד עבור נשים שנפלטו מוקדם משוק התעסוקה.

יובל טלר חסון: עשינו פה מבחן ביניים כדי לראות האם יש נשים שנכנסות כזכאיות.

יובל טלר חסון: מי שקיבלה זכאות ל-300 יום, עבורה לא יועד המענק.

שמרית שקד גיטלין: צריך להבהיר בנוסח שהיא אינה זכאית כעת, כי דיברנו על זה שאם הייתה לה זכאות והיא לא ניצלה אותה זה לא יחול.

אוריאל כזום: אם היא קיבלה דמי אבטלה מגיל 60 עד גיל 62, זה שולל את המענק, ואם היא הייתה זכאית ל-300 ימים מגיל 60 עד גיל 62, גם זה שולל את המענק.

אוריאל כזום: מצד שני, אם היא קיבלה עד גיל 60 300 ימים, היא יכולה לקבל את המענק.

אוריאל כזום: אם היא קיבלה את המענק בגיל 62 ולאחר מכן דמי אבטלה, זה גם לא שולל.

שמרית שקד גיטלין: מה שאתה אומר זה שהשלילה היא מהיום הראשון.

אלכס קושניר: אם האישה נפלטת משוק התעסוקה בגיל 60 ויש לה זכאות לדמי אבטלה, היא לא תהיה זכאית למענק בגיל 62 לפי הנוסח הזה.

יובל טלר חסון: כן.

אלכס קושניר: מה אם היא הייתה זכאית ולא מיצתה את הזכאות?

יובל טלר חסון: אם היא הייתה זכאית ולא הגישה תביעה לדמי אבטלה היא תהיה זכאית למענק.

שמרית שקד גיטלין: תיקנו את זה בנוסח.

שמרית שקד גיטלין: בעמוד 10, מכיוון ששינינו את ההגדרה לסכום הקובע ולא רשמנו 7,750 אלא ניסחנו את זה כ-73.5% מהשכר הממוצע, הסכום יתעדכן בהתאם לעלייה בשכר הממוצע.

שמרית שקד גיטלין: בעמוד 11 יש סעיף שהקראנו בפעם הקודמת ועכשיו מוצע למחוק.

ולדימיר בליאק: איזה סעיף?

שמרית שקד גיטלין: 269ב.

שלומי מור: המוסד לביטוח לאומי עושה כל הזמן מאמצים כדי ליזום תביעות ולמצות זכויות של אנשים.

שלומי מור: מה שהיה כתוב פה זה שנצטרך ליצור את הזכות בלי שתהיה אלינו אפילו פנייה, בלי שנדע אפילו את הפרטים, בלי שנדע אפילו את מספר חשבון הבנק של האישה.

שלומי מור: הסעיף שאומר שגם אם בעוד 10 שנים לא שילמנו היא תוכל לבוא אלינו ולקבל את הכסף, זה דבר - -

נעמה לזימי: זה שנה וחצי.

שלומי מור: שנה וחצי מחליף את זה.

שלומי מור: יש לה שנה וחצי לפנות אלי כדי לשלם לה.

שלומי מור: מה שהיה כתוב פה זה שאני צריך ליזום והיא לא צריכה לעשות כלום.

שלומי מור: מה המשמעות?

שלומי מור: שאם היא לא פנתה אלי ולא עשיתי כלום, גם בעוד 10 שנים היא תוכל לבוא ולדרוש ממני לשלם לה את הכסף.

שלומי מור: בזה אני לא יכול לעמוד מהטעם שאין את כל הפרטים בפניי.

שלומי מור: אנחנו כן מתחייבים, וזה גם כתוב, ליזום, לעשות בדיקות מחשוביות, לשלוח מכתב לכל מי שהיא בפוטנציאל, לפרסם, להאריך את התקופה ל-18 חודשים כדי שאף אחת לא תפספס את זה.

שלומי מור: אני חייב שהיא תפנה אלי, אם באינטרנט, אם בטופס.

נעמה לזימי: מה שיש כאן זה "ככל שיהיה בידו את הנתונים".

נעמה לזימי: זה אפילו לא מחייב.

שלומי מור: אנחנו לא רוצים להימצא במצב שחלילה נציג מצג שווא.

שלומי מור: אני לא רוצה להימצא במצב שעוד כמה שנים, כשישאלו אותי, אני אגיד: אה, לא היו לי את הנתונים.

נעמה לזימי: אז תוחמים את זה בזמן.

אלכס קושניר: אני מזכיר שאנחנו נותנים להן אפשרות של 18 חודשים נוספים כדי לקבל את המענק.

אלכס קושניר: זה מחליף את הסעיף הזה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: טמקין, הסיפור הזה מאוד אמורפי, אני לא שקטה עם זה.

אלכס קושניר: מה אם נתחום את הסעיף הזה ל-18 חודשים?

שלומי מור: עוד יותר גרוע, כי אם ביום ה-18 ויום לא שילמתי למישהי, מה היא תגיד לי?

שלומי מור: אתה חטאת לתפקידך, תשלם לי.

אלכס קושניר: אבל זה לא מה שכתוב פה.

אלכס קושניר: כתוב "ככל שניתן פנייה יזומה".

נעמה לזימי: אני מציעה שתהיה את האפשרות גם לאישה לעשות יזום וגם למוסד לביטוח לאומי במשך שנה וחצי.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אתם הצד החזק במשוואה.

אוריאל כזום: כשישבנו פה על מענק חזרה לעבודה, אמרנו ששלחנו, למרות שזה לא היה בחוק, 400,000 אס,אם.

אוריאל כזום: אסים לכל מי שידענו שעומד בתנאי הזכאות.

אלכס קושניר: אם אתם ממלאים את הסעיף הזה הלכה למעשה, בואו נגדיר אותו שיהיה לכם נוח איתו.

אוריאל כזום: מנכ"ל הביטוח הלאומי, שהיה פה פעם שעברה, אמר שאנחנו ניתן דוח על יזום שנעשה.

אוריאל כזום: אוטומציה, לצערנו, במענק הזה לא ניתן לעשות.

אוריאל כזום: מה שכן אנחנו מתכננים זה לעשות יזום, לשלוח מסרון לכל מי שהיא על פי הנתונים שלנו עשויה להיות זכאית.

אלכס קושניר: אני מבקש שהנוסח לא יימחק אלא יותאם לכך שתוכלו לחיות איתו.

עופר כסיף: כל מה שעכשיו ביקשת מופיע בנוסח הראשון.

שלומי מור: היזום זה להגיש תביעה.

שלומי מור: כשאני יוזם, כשאני פונה למישהי שאני רואה שעל פי הנתונים היא כנראה לא עובדת, אני לא יודע מה ההכנסות שלה, בשביל זה היא חייבת להצהיר.

שלומי מור: היזום יהיה כדי שהיא תגיש תביעה.

אלכס קושניר: אפשר לכתוב שבמידה וביטוח לאומי מזהה שהאישה עשויה להיות זכאית לקבלת המענק, תבוצע פנייה יזומה לאותה מבוטחת.

נעמה לזימי: אני מציעה שלכל מי שנמצא במערכת של הביטוח הלאומי הוא יפנה.

שלומי מור: אני עושה את זה ממילא.

אלכס קושניר: הם לא יכולים לדעת תמיד על כל ההכנסות של האישה.

נעמה לזימי: אבל היא מצהירה.

אלכס קושניר: את מדברת על הפנייה שלהם.

נעמה לזימי: גם הפנייה שלהם וגם ההצהרה של האישה עד שנה וחצי.

שלומי מור: אין שום גמלה בביטוח הלאומי שהחוק אומר שאני צריך ליזום או לשלם באופן אוטומטי.

אלכס קושניר: לא אומרים ליזום.

אלכס קושניר: אנחנו מבקשים שתבוצע פנייה יזומה על ידי ביטוח לאומי לאותן מבוטחות שאתם מזהים שעלולות להיות זכאיות למענק.

שלומי מור: ברגע שזה ייכתב כחובה לביטוח הלאומי, המשמעות של זה תהיה שמישהי תבוא בעוד חמש שנים ותגיד: לא עשיתם את זה.

אלכס קושניר: אז בוא ננסח את זה ככה שלא תהיו חשופים לתביעות.

שלומי מור: זה אולי אפשרי.

שלומי מור: כל נפגע עבודה, כל נכה איבה וכל נכה מכל סוג שהוא חייבים להגיש לביטוח הלאומי.

אלכס קושניר: אתה בעצמך אמרת לפני רגע שכשהיה מענק חזרה לעבודה ביצעתם פנייה יזומה.

שלומי מור: נכון.

אלכס קושניר: כאן מדובר במענק דומה שאמור לפצות נשים שנדחתה להן קצבת הזקנה מגיל 60 עד גיל 64 וחצי.

אלכס קושניר: אתם יודעים לתחם את האירוע הזה מבחינת הנתונים.

אלכס קושניר: במידה ואתם מזהים שהאישה עלולה להיות זכאית, אתם שולחים לה פנייה שבה נכתב:

אלכס קושניר: גברתי, לפני הנתונים של הביטוח הלאומי את עלולה להיות זכאית, כדי לבדוק את זכאותך תשלימי את הטופס.

שלומי מור: אנחנו מתכוונים לעשות את זה, אבל ברגע שזה בגדר חובה זה קצת משנה את נטל הזכויות והחובות ועלול לחשוף, כמו שנאמר פה, את הביטוח הלאומי לשלם רק כי לא עשינו את הפנייה.

אלכס קושניר: שלמה, אני בטוח שיש לך מספיק ניסיון כדי לנסח את הסעיף הזה כך שלא תהיה חשוף לתביעות.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני מבינה שאתה רוצה לכסות על כל התביעות האפשרויות של הביטוח הלאומי, אבל אני שוב מזכירה לך שהביטוח הלאומי הוא הצד החזק במשוואה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: תתחיל לחשוב על האישה הזאת שעכשיו צריכה להתמודד עם כל כך הרבה קשיים שאנחנו מערימים עליה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אפשר לנסח את זה ככה שגם אתם תוכלו לחיות עם זה בשלום וגם שנוכל להביא את האישה למצב כזה שהיא לא תיפול בין הכיסאות.

אלכס קושניר: איך שאני מכיר את הביטוח הלאומי ואת המנכ"ל של הביטוח הלאומי אני יודע שאתם תבצעו את זה, שאתם תעשו את זה, אין לי ספק.

אלכס קושניר: הסעיף הזה חשוב לוועדה, לכן אני מבקש שהוא ייכנס פנימה בצורה שלא תחשוף אתכם לתביעות.

לבנה עזרא: 50,000 תביעות בשנה נשלחות ביזומים של קצבאות אזרח ותיק.

לבנה עזרא: בתקנות כתוב שתובע הגמלה חייב להגיש תביעה.

לבנה עזרא: זה לא מונע ממני מלשלוח את היזום.

לבנה עזרא: מה ששלומי אמר, ובצדק, שהמוסד לביטוח לאומי לא חייב ליזום, הוא רשאי.

לבנה עזרא: ברגע שכותבים את החובה, זה מקשה - -

נעמה לזימי: אין פה חובה.

לבנה עזרא: חובת הגשת התביעה תהיה רשומה כמו כל תביעה אחרת שמוגשת במוסד.

לבנה עזרא: המוסד לביטוח לאומי רק מבקש לא לכתוב את המילה "יזום", כי אנחנו עושים את זה גם ככה.

אלכס קושניר: תציעו נוסח שיכלול את מה שאנחנו דורשים בצורה כזאת שתוכלו לחיות עם זה בשלום.

שמרית שקד גיטלין: האם ההחלטה שלך שיהיה איזה שהוא סעיף של יזום?

אלכס קושניר: כן.

שלומי מור: המשמעות של יזום היא לא תשלום אוטומטי, אלא - -

אלכס קושניר: ברור לכולם.

שמרית שקד גיטלין: אנחנו עוברים לדוח מסכם.

שמרית שקד גיטלין: ב-31 במרס, בכל שנה, החל משנת 2023, שר האוצר יגיש לוועדת הכספים, לוועדה לקידום מעמד האישה ולשוויון מגדרי ולוועדת העבודה והרווחה דוח מסכם בעניינים אלו לגבי התקופה שמיום 1 בינואר 2022 ועד מועד הדיווח:

שמרית שקד גיטלין: נשים שגיל הפרישה שלהן נדחה.

שמרית שקד גיטלין: פה אנחנו מציעים להוסיף: בצירוף נתוני ההכנסות האמורות.

נעמה לזימי: מה עם חובת הדיון?

אלכס קושניר: בוועדה.

נעה בן שבת: אנחנו בדרך כלל נותנים שיקול דעת לוועדה אם לדון או לא לדון.

נעמה לזימי: לא שיקול דעת.

נעמה לזימי: הוועדה צריכה לדון.

אלכס קושניר: אני מסכים, תרשמו את זה לפחות לגבי ועדת כספים.

משה גפני: שמרית, מה שאת מציעה זה מעליב.

שמרית שקד גיטלין: למה?

משה גפני: כי מה קורה אם בדיווח יוצא שנשים יהיו יותר עניות?

אלכס קושניר: אז מוסיפים כלים משלימים כדי לשפר את מצבן של אותן נשים.

משה גפני: זה סעיף מעליב.

אלכס קושניר: מעליב אותך.

נעמה לזימי: מעליב, גפני, אבל סעיף חשוב.

נעמה לזימי: מה, לא נכתוב אותו?

משה גפני: צריך לכתוב שאם יתברר שהחששות שלנו מהעלאת גיל הפרישה מתממשים על חלק מהנשים, צריך לעצור את התהליך הזה.

אלכס קושניר: חבר הכנסת גפני, אתה לא יכול לחיות בעולם בינארי של אפס ואחד.

אלכס קושניר: אם מזהים כזה דבר, יש לכנסת ולממשלה מספיק כלים כדי לייצר פתרונות משלימים ולא לעצור את התהליך הזה.

אלכס קושניר: אני לא מוכן לחיות בעולם בינארי של אפס ואחד.

משה גפני: אני חושב שהייתה צריכה להיות פה איזו שהיא אמירה על כך שאם יתברר שהמצב הזה הוא מצב לא טוב מבחינת פלח מסוים באוכלוסייה, שזה בעיקר העניות, צריך לעצור תהליכים, לעשות דברים, לקבוע עכשיו שנעשה משהו.

משה גפני: פה לא כתוב כלום.

שמרית שקד גיטלין: השפעת השינוי בגיל הפרישה של נשים על השתתפותן של נשים שגיל הפרישה שלהן נדחה בשוק העבודה.

שמרית שקד גיטלין: גם פה נוסיף: בצירוף נתוני התעסוקה והאבטלה.

שמרית שקד גיטלין: את פסקה (3) אני מציעה למחוק, כי זה כבר מוסדר אצל המוסד.

משה גפני: אני מבקש להוסיף הסתייגות של האופוזיציה על כך שבמידה ויתברר שיש שינוי באותם חלקי אוכלוסייה שעליהם דיברנו, שזה בעיקר נשים עניות, התהליך ייעצר, או תימצא דרך לפתור את הבעיה.

שמרית שקד גיטלין: (4)

שמרית שקד גיטלין: נתונים לגבי ביצוע הכשרות מקצועיות לנשים שגיל הפרישה שלהן נדחה, התאמת ההכשרות המקצועיות לרמות השכלה שונות, קיום ההכשרות בפריסה ארצית, לרבות באזורי פריפריה גיאוגרפית, וביצוע ההכשרות באתרים נגישים פיזית ותחבורתית וכן נתונים לגבי היקף ההשתתפות של נשים שגיל הפרישה שלהן נדחה בהכשרות המקצועיות.

שמרית שקד גיטלין: זה לא סעיף שמחייב אותן לעשות את זה, זה רק סעיף שהן ידווחו אם וכיצד זה נעשה.

עופר כסיף: אני מבקש שתהיה פה גם התייחסות לאפקטיביות של ההכשרה המקצועית ואם נעשתה השמה איפה שצריך.

שמרית שקד גיטלין: (5)

שמרית שקד גיטלין: נתונים לגבי היקף השתתפותן של נשים בשוק העבודה לאחר שהשתתפו בהכשרות המקצועיות ורמת הכנסתן, תוך השוואה לרמת הכנסתן לפני שהשתתפו בהכשרות מקצועיות.

ולדימיר בליאק: אני חושב שזה נותן מענה, עופר, למה שביקשת.

עופר כסיף: חלקי.

שמרית שקד גיטלין: מה צריך להוסיף?

עופר כסיף: אין פה התייחסות לנושא של השמה.

יובל טלר חסון: הן משתתפות בשוק העבודה.

עופר כסיף: בסדר.

שמרית שקד גיטלין: (6) השתלבותן בעבודה של נשים שקיבלו דמי אבטלה לפי סעיף 171(א)(1ב) או (1ג) לחוק הביטוח הלאומי, לאחר קבלת דמי האבטלה כאמור.

שמרית שקד גיטלין: (7) שיעורי המיצוי של מענק עבודה לפי סעיף 6ה לחוק מענק עבודה וכן יישום הוראות הסעיף.

יובל טלר חסון: למה את מתכוונת במילים "וכן יישום הוראות הסעיף"?

שמרית שקד גיטלין: יש הרבה מאוד הוראות שקבענו לגבי אוטומציה, לגבי מקדמות שצריך לדווח איך מיישמים את הביצוע.

שמרית שקד גיטלין: ב-1 בינואר בכל שנה, החל משנת 2024, המוסד לביטוח לאומי יגיש לוועדת הכספים, לוועדה לקידום מעמד האישה ולשוויון מגדרי ולוועדת העבודה והרווחה של הכנסת דוח מסכם בעניינים אלו לגבי התקופה שמיום 1 בינואר 2022 ועד מועד הדיווח;

שמרית שקד גיטלין: 1969;

שמרית שקד גיטלין: למבוטחים לגבי מענק סיוע;

שמרית שקד גיטלין: לגמלאות.

שלומי מור: חלק מהנתונים שיש כאן הם נתונים שאנחנו מקבלים מהלמ"ס, לא בהכרח יש לנו אותם, לכן חשוב לנו שיצוין שזה כל עוד יש בידינו את המידע הזה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: ואם לא?

עופר כסיף: ואם לא, אז צריך שיהיה כתוב שהם אמורים להעביר להם אותו.

שלומי מור: אנחנו רוצים להעביר, אבל יכול להיות שזה לא יגיע בדיוק בינואר, זה יגיע מספר חודשים לאחר מכן.

ולדימיר בליאק: אבל דחינו את זה בשנה.

שלומי מור: זה לא מספיק.

ולדימיר בליאק: למה?

שרית דמרי: עוד לא קיבלנו השנה את הנתונים מ-2020.

שמרית שקד גיטלין: אז תדווחו על 2019.

נירה שפק: תמיד אפשר להסביר בוועדה שיש בעיה.

נירה שפק: לא בגלל זה משנים חוק.

נירה שפק: אנחנו רוצים שזה יתבצע על פי הנוהל.

שלומי מור: אנחנו מוכנים לתת את כל הנתונים ככל שהם יהיו בידינו.

נירה שפק: אבל זה לא רק "ככל שהם יהיו בידינו", זה גם להתאמץ.

נירה שפק: אם אנחנו יודעים שזה בא על מקום מסוים, אנחנו מעירים.

נירה שפק: יש כאן גם חובת עשייה.

ולדימיר בליאק: לנו חשוב לקבל את הנתונים.

שמרית שקד גיטלין: שלומי, אתה רוצה שאני אוסיף בפסקה (ב) את המילים "לגבי נתונים שקיימים בידו עד מועד הדיווח"?

שלומי מור: כן.

שלומי מור: אנחנו לא אחראים על עבודת הלמ"ס וגורמים אחרים.

שלומי מור: ככל שזה יהיה בידינו אנחנו אמורים לשתף.

שמרית שקד גיטלין: מקובל התיקון?

ולדימיר בליאק: כן.

יובל טלר חסון: לא בטוח שאנחנו ב-31 במרס יכולים לקבל נתונים מלאים על עבודה של שנה קודם, לכן ה-31 במרס 2023 יחול עלינו.

נעה בן שבת: אולי צריך לחייב שלשכת התעסוקה תמסור את הנתונים למוסד לביטוח לאומי.

יובל טלר חסון: הבעיה היא לא העברת המידע, הבעיה היא כמה זמן לוקח.

ולדימיר בליאק: בסוף נגיע למצב שלא נקבל את הדיווח.

נעמה לזימי: אני מבקשת שבסעיף הדיווח של המוסד לביטוח לאומי יהיה גם דיווח על כל הכלים להנגשה ומיצוי.

שמרית שקד גיטלין: זה רק לגבי מענק סיוע מה שצריך לדווח.

שמרית שקד גיטלין: את רוצה שהם ידווחו גם על האבטלה?

נעמה לזימי: כן, עדיף שיהיה את הנתון הזה.

שלומי מור: אין בעיה.

שלומי מור: באבטלה זה בדרך כלל תביעה קיימת.

שמרית שקד גיטלין: שלומי, גם לכם נוריד את הסעיף של "ככל שהנתונים קיימים בידיו".

שמרית שקד גיטלין: תדווחו על מה שיש לכם.

ולדימיר בליאק: הנתונים שתעבירו הם נתונים שבידכם.

דניאל בלנגה: כרגע, לפי סעיף השיפוי, אוצר המדינה ישפה את הביטוח הלאומי גם עבור מענק הסיוע וגם עבור האבטלה.

דניאל בלנגה: השיפוי לאבטלה ניתן דרך סעיף 32 לחוק הביטוח הלאומי.

נעה בן שבת: אמרו לנו שכל התוספות של חוק עידוד פרישה לא מובאות בחשבון.

דניאל בלנגה: חוץ מאבטלה והדיסריגרד.

דניאל בלנגה: כרגע צריך להיות פה רק העניין של מענק הסיוע.

שמרית שקד גיטלין: מקובל על ביטוח לאומי?

שלומי מור: כן.

שמרית שקד גיטלין: כרגע רק 269א.

שמרית שקד גיטלין: סעיף השיפוי יהיה בחוק הביטוח הלאומי?

שלומי מור: בתוך חוק הביטוח הלאומי.

שמרית שקד גיטלין: (ג) ועדת הכספים תקיים, אחת לשנה, דיון בדיווחים שהיא קיבלה.

נעמה לזימי: הייתי רוצה שבכל מה שקשור למיצוי מול רשות המיסוי תהיה הנגשה באמהרית, רוסית וערבית.

נעמה לזימי: כל מערך ההכשרות חייב להיות מונגש בכל השפות.

שמרית שקד גיטלין: ההכשרה המקצועית לא מוסדרת בחוק, לכן אין לי איפה לכתוב באיזה שפות היא תהיה.

נעמה לזימי: אמרנו שכל המענים של המתווה הזה יהיו מונגשים כדי שהציבור יוכל לגשת אליהם.

נעמה לזימי: אני רוצה שכל דבר שקשור למענה של המתווה הזה יהיה בארבע שפות.

נעמה לזימי: אלו שמיצוי הזכויות שלהן יהיה הכי מוגבל הן נשים דוברות אמהרית, רוסית וערבית.

נעמה לזימי: ברור שההכשרה לא תהיה רב-שפתית.

עופר כסיף: הנגשת איזה מידע?

נעמה לזימי: כל המתווה.

אלכס קושניר: ביטוח לאומי, מה עמדתכם?

שלומי מור: אתר הביטוח הלאומי כבר היום בעברית, אנגלית, ערבית, רוסית ואמהרית.

שלומי מור: כך יהיה גם לגבי המתווה הזה.

שלומי מור: אם השאלה היא אם כל טופס יהיה באמהרית ורוסית, התשובה היא לא.

נעמה לזימי: זה לא מה שביקשתי.

נעמה לזימי: אני מדברת על כל המענים של הסיפור.

אלכס קושניר: תעשו כמו שהיום אתם יודעים להנגיש את הסיפור של הבטחת הכנסה לקשישים בשפות.

נעמה לזימי: מה קורה עם יתר הדברים?

אלכס קושניר: איזה יתר דברים?

עופר כסיף: אני לא מבין למה זה לא חלק מלשון החוק.

עופר כסיף: אני מבקש שיהיה כתוב הנגשת כל המידע, כי אם כתוב רק מידע, מישהו יבוא ויגיד שזה כן וזה לא.

אלכס קושניר: מה לגבי רשות המסים?

נעמה לזימי: אם רשות המסים מתעקשת שמענק שלילי יהיה אצלה, אנא - -

אלכס קושניר: זה לא מענק שלילי.

נעמה לזימי: מס הכנסה שלילי.

יובל טלר חסון: אנחנו בודקים את הנושא בשביל לתת מענה.

אלכס קושניר: אם אתה הולך עכשיו לאתר של משרד העלייה והקליטה ונכנס לסעיף של ההכשרות המקצועיות, יש שם יותר מ-3,000 קורסים מתורגמים לחמש שפות במנוע החיפוש.

נעמה לזימי: אני רציתי את המידע לגבי ההכשרות.

נירה שפק: זה בהחלטת ממשלה.

שמרית שקד גיטלין: אז לא בחקיקה?

נעמה לזימי: מה שרציתי בחקיקה שיהיה זה שהמתווה יונגש רב-שפתי.

רחל קופר: העניין של הנגשת מידע הוא בר ביצוע, אבל מבחינת היישומים - -

יובל טלר חסון: יש הבדל בין המידע לבין הטופס עצמו.

אלכס קושניר: אני מבקש שכל המידע שקשור למתווה יונגש באותן שפות שמפורטות פה, שזה אמהרית, רוסית וערבית, והוא יופיע באתר של כל מוסד, אם זה ברשות המסים ובמוסד לביטוח לאומי.

אלכס קושניר: הכשרות מקצועיות נכנסות להחלטת ממשלה.

שמרית שקד גיטלין: בעמוד 14, בסעיף 37ב, יש הוראת תחולה לתיקון שעשינו בחוק הבטחת הכנסה, שנועדה להבהיר שהתוספת שניתנת להבטחת הכנסה תינתן גם למי שמקבלת מזונות.

שמרית שקד גיטלין: אני מבינה שזו אוכלוסייה מאוד מאוד קטנה, נכון?

שרית דמרי: כן, על פי הנתונים שיש לנו, יש כ-17 נשים שמקבלות דמי מזונות בין גילאי 62 ל-64.

שמרית שקד גיטלין: הוראות סעיף 5(ז) לחוק הבטחת הכנסה, כנוסחו בסעיף 37א לחוק זה, יחולו על תשלום גמלת הבטחת הכנסה, או תשלום מזונות, בעד התקופה שמיום תחילתו של חוק זה ואילך.

שרית דמרי: רצינו להוסיף את המילים "זכאית לפי סעיף", כדי שזה לא יחול על מקבלות שארים ותלויים שמקבלות לפי השיעור המוגדל יותר.

שמרית שקד גיטלין: תסבירו, כי זה לא סעיף שקיים בנוסח.

שרית דמרי: מאחר ונשים שזכאיות לגמלת שארים ותלויים זכאיות לשיעור הגמלה המוגדל גם לפני גיל הפרישה, צריך להחריג אותן מהמתווה של ה-700.

שרית דמרי: ביקשנו שבנוסח יהיה כתוב כך: אישה הזכאית לגמלה לפי סעיף 5א(2)(ב), שזה מתייחס לקבוצת הזכאיות בין גיל 55 שלא כוללת את הזכאיות לשארים ותלויים.

שמרית שקד גיטלין: את מי את גורעת פה מהזכאות?

שרית דמרי: אני גורעת את הנשים שזכאיות לשארים ותלויים שממילא מקבלות לפי השיעור המוגדל כמו זכאיות בגיל הפרישה.

שמרית שקד גיטלין: בכל גיל?

שרית דמרי: בכל גיל.

אלכס קושניר: מה שאת אומרת זה שהעלאת גיל הפרישה לא משפיעה עליהן.

שרית דמרי: העלאת גיל הפרישה לקבוצה הזאת לא משפיעה, הן ממילא מקבלות את השיעור המוגדל.

שמרית שקד גיטלין: (ה) על אף האמור בסעיפים 7(א)(1) ו-17(2)(א), אם עובדת הגישה בקשה חד פעמית לקבלת מענקים לפי סעיף זה, יקבע המנהל בכל שנת מס עד ה-15 ביולי של שנת המס העוקבת את זכאותה למענק ואת סכום המענק המגיע לה כאמור בסעיף 9, בהסתמך על המידע שבידיו, ואם מצא כי העובדת זכאית למענק ישולם לה סכום המענק במועדים הקבועים בסעיף 12(1).

שמרית שקד גיטלין: יש כאן תשלום בשנה העוקבת בעד השנה שחלפה.

שמרית שקד גיטלין: החידוש הוא שהיא לא צריכה לחדש את הבקשה מחדש בשנת המס הבאה.

אלכס קושניר: זה עניין המקדמות, נכון?

שמרית שקד גיטלין: לא, אנחנו לא במקדמות.

אלכס קושניר: תסבירו את המנגנון שאתם מציעים כמנגנון זמני עד הקמת תהליך האוטומציה.

ישי פרלמן: מכיוון שעד שיתחיל להיות לנו המידע אנחנו לא יכולים להפעיל את זה באופן אוטומטי, מה שאנחנו מציעים הוא פתרון של מקדמות שלפיו העובדת תצטרך להצהיר על ההכנסה שלה כמה פעמים במהלך השנה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: כמה פעמים?

ישי פרלמן: לפני כל תשלום היא תצהיר על ההכנסה שלה עד אותו מועד.

יובל טלר חסון: אנחנו הצענו פתרון קבע.

יובל טלר חסון: פתרון הקבע מדבר על זה שרשות המסים תקבל מידע מלא שבאמצעותו היא תוכל לשלם את מענקי העבודה.

יובל טלר חסון: יש תקופת ביניים של שנתיים.

יובל טלר חסון: אנחנו צריכים למצוא פתרון לתקופה הזאת של השנתיים כדי לתת את המענק כבר מהשנה הקרובה.

יובל טלר חסון: מה שאנחנו מציעים זה לעבור למנגנון שוטף.

יובל טלר חסון: בגלל שאין לנו את המידע ואין לנו יכולת לייצר אוטומציה בשנה הראשונה, אנחנו מבקשים לייצר תשלום שוטף שמאפשר לקבל את הכסף במהלך השנה, שאז האישה תצטרך להצהיר.

אלכס קושניר: איך להצהיר?

רחל קופר: ביישום מקוון.

ג'ידא רינאוי-זועבי: כמה פעמים היא צריכה להצהיר?

רחל קופר: פעם ברבעון.

ג'ידא רינאוי-זועבי: פעם בשנה זה הגיוני, אבל פעם בשלושה חודשים זה מוגזם.

עופר כסיף: כולנו יודעים שהנשים שמדובר בהן יתקשו בזה.

רחל קופר: אנחנו מודעים לפערים במיצוי זכויות, לכן אנחנו עושים מהלכים אקטיביים של פנייה.

רחל קופר: כשאנחנו יודעים שיש אוכלוסייה זכאית - אנחנו פונים.

רחל קופר: כל אותן נשים שהיום זכאיות למענק עבודה יקבלו פנייה אקטיבית מרשות המסים, על פי נתוני השנה הנוכחית.

רחל קופר: בשנה השוטפת אנחנו חייבים לגשר על פער המידע.

רחל קופר: כדי לעשות את זה בצורה מיטבית כך שיהיו מינימום הפרשים בסוף השנה ויהיו מינימום חובות לכאן או לכאן, אנחנו מעדיפים שיהיו הצהרות לאורך השנה.

רחל קופר: אפשר להתפשר, שזה עניין של החלטה, והמחיר יהיה עד כמה אנחנו מסתכנים בלתת בחסר - -

נעמה לזימי: היא שמה תלושים.

רחל קופר: אני מדברת על שנת המקדמות, על סמך מה אנחנו נשלם.

רחל קופר: אין בעיה שנקבל הצהרה פעם אחת במהלך השנה ועבור יתר החודשים נשתמש במידע הזה ונניח שהמידע לא השתנה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: ואז תתקזזו.

רחל קופר: ההשלכות של זה עשויות להיות שמישהי שהיה שינוי מהותי ברמת ההכנסה שלה לאורך השנה תקבל מענק ביתר או בחסר.

יובל טלר חסון: המשמעות של זה שהיא תקבל ביתר או בחסר זה שיצטרכו להתקזז בסוף על גובה ההכנסה שלה.

יובל טלר חסון: אמנם אנחנו מפחיתים את החיכוך במועד הגשת התביעה, אבל אנחנו מגדילים את החיכוך במועד מתן או החזר נוסף בעתיד.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אפשר שהיא תדע מזה כבר מלכתחילה.

יובל טלר חסון: ככל שאנחנו מתבססים על ההצהרה הראשונה בשלושת החודשים הראשונים, כך יותר נשים יצטרכו להחזיר כסף בסוף השנה או לקבל החזרים בסוף השנה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אם אני כעצמאית משלמת מקדמות לביטוח לאומי, אני מודעת לזה שבסוף השנה אני מתקזזת.

יובל טלר חסון: נכון, פשוט היה לכם מאוד חשוב שתהיה קצבה שוטפת שתשקף.

יובל טלר חסון: חשבנו שהמחיר של להצהיר בצורה אקטיבית כל חודש הוא עדיף.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אנחנו מדברים ומדברות פה על נשים שהן בלאו הכי מוחלשות, בלאו הכי נמצאות בקצה של הקצה של הקצה.

יובל טלר חסון: יש את האפשרות שהיא תדווח פעם אחת, שאז המחיר של זה יהיה שיצטרכו להתקזז בסוף, או האפשרות שהיא תצהיר לאורך השנה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: מה הסיכויים שיהיו הרבה תנודות בהכנסה?

יובל טלר חסון: הרבה פעמים משולמות באמצע השנה כל מיני הכנסות.

נעמה לזימי: באוגוסט ובספטמבר, לא באוקטובר, נובמבר ודצמבר.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני מציעה שזה יהיה פעם בשנה.

נעמה לזימי: לא הייתי רוצה שיהיה בסוף השנה קיזוז גדול, שהיא תיקלע למצב שאנחנו לוקחים ממנה חזרה.

יובל טלר חסון: זה בדיוק הטרייד אוף שאנחנו מנסים לשקף לכם.

יובל טלר חסון: יש טרייד אוף בין צמצום החיכוך בדיווח לבין צמצום החיכוך בהתקזזות.

יובל טלר חסון: ככל שהמידע שמגיע לרשות המסים הוא יותר מדויק ויותר משקף את המציאות על ידי זה שהדיווח הוא כל רבעון, כך החיכוך שנמצא בסוף הוא חיכוך הרבה יותר מצומצם.

עופר כסיף: אנחנו מדברים על נשים מבוגרות שלחלק גדול מהן יש גם בעיה שפתית.

עופר כסיף: נראה לך שנבקש מהן ארבע פעמים בשנה לטפל בזה?

עופר כסיף: זה לא יקרה.

יובל טלר חסון: מקובל.

יובל טלר חסון: בתור איש מקצוע חובתי להגיד לכם שהנושא הזה של מעבר לדיווח חד פעמי גורר יותר חיכוך בתשלום האחרון.

עופר כסיף: אין שום אפשרות לעשות שימוש ב-106?

יובל טלר חסון: השימוש ב-106 הוא לשנה קודמת.

עופר כסיף: ה-106 אמור לתת לך תמונה שנתית.

עופר כסיף: למה לא להשתמש ב-106?

ישי פרלמן: זה כבר קיים בחוק.

ג'ידא רינאוי-זועבי: הבעיה היא רק בשנתיים האלו.

ג'ידא רינאוי-זועבי: האם אפשר להביא משהו שיענה על הצורך שלכם ולא יעמיס יותר מידי על הנשים?

אלכס קושניר: דיווח חד שנתי מספק אתכם?

יובל טלר חסון: כן.

יובל טלר חסון: דיווח אחד בתחילת השנה דורש גם רישום.

עופר כסיף: האם לא יהיה יותר נכון, כדי למנוע את מה שאתה מכנה חיכוך בניכוי, שהדיווח הראשון יהיה אחרי שלושה תלושים?

עופר כסיף: זה לא יעזור?

יובל טלר חסון: אתה בגדול יכול להסתמך גם על הנתונים של שנה שעברה.

עופר כסיף: אם על שנה שעברה, אז ה-106 כן יכול לעזור.

יובל טלר חסון: האם דיווח חד שנתי לגבי השנה הקודמת או לגבי שלושת החודשים הראשונים?

ג'ידא רינאוי-זועבי: לגבי שלושה חודשים.

יובל טלר חסון: אנחנו מציעים דיווח חד פעמים לגבי שלושת החודשים הראשונים של השנה.

עופר כסיף: ואז אתה מוריד את החיכוך של הניכוי.

עופר כסיף: שנה אחרי אפשר כבר לעשות את זה או בדיווח או ב-106.

אלכס קושניר: בפעם הראשונה שבה ניגשת אישה לבקש את המענק היא מדווחת על שלושה חודשים אחורה, והדיווח הזה תקף שנה קדימה.

אלכס קושניר: הדיווח הוא על בסיס תלושים?

ג'ידא רינאוי-זועבי: שלושה תלושים.

אלכס קושניר: מה קורה שנה אחר כך?

יובל טלר חסון: היא לא צריכה לצרף תלושים.

אלכס קושניר: שנה אחר כך היא מעדכנת את ההצהרה שנה קדימה.

אלכס קושניר: איך זה יירשם בנוסח?

ישי פרלמן: עובדת, למעט עצמאית, שיש לה יסוד סביר להניח כי תהיה זכאית למענק בשנת המס 2022 או 2023, לפי סעיף זה, רשאית להגיש החל מ-1 באפריל ואילך בקשה לקבלת מקדמה על חשבון המענק בעד אותה שנה, ובלבד שהצהירה, בבקשה כאמור, על סכום הכנסתה והכנסת בן זוגה בחודשים הקודמים של שנת המס, ושמצא המנהל כי יש יסוד סביר להניח כי היא תהיה זכאית למענק בעבור אותה שנה.

שמרית שקד גיטלין: (2)

שמרית שקד גיטלין: המקדמה תהיה של 60% מסכום המענק כאמור בסעיף זה, שיש להניח שהעובדת תהיה זכאית לו באותה שנה.

שמרית שקד גיטלין: (3)רשות המסים בישראל תעביר תשלום של מקדמה כאמור בתוך 15 ימים ממועד הגשת הבקשה, וימי שבת וחג לא יבואו במניין הימים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אם היא הגישה את ההצהרה ב-1 באפריל, מתי היא מקבלת את התשלום?

יובל טלר חסון: ב-18 באפריל בערך.

ישי פרלמן: אבל פה, אם רוצים לעשות את זה בצורה ארגונית, צריך לשנות את פסקה (3) כך שיהיה כתוב בה: 15 ימים מיום הגשת הבקשה בחודש - -

ולדימיר בליאק: למה?

יובל טלר חסון: כי זו הגשת בקשה אחת.

ג'ידא רינאוי-זועבי: התשלום הוא רבעוני, אבל הבקשה היא אחת.

יובל טלר חסון: ולכן צריך לתקן את זה.

ולדימיר בליאק: תציעו נוסח.

ישי פרלמן: רשות המסים בישראל תעביר תשלום של מקדמה כאמור בתוך 15 ימים ממועד הגשת הבקשה, וימי שבת וחג לא יבואו במניין הימים, וכן ב-15 ביולי, ב-15 באוקטובר וב-15 בינואר בשנה העוקבת.

נעה בן שבת: כשאומרים שזה 60% מסכום המענק, ברור שזה החלק היחסי מאותם חודשים?

ישי פרלמן: לא, זה 60% מהמענק השנתי.

שמרית שקד גיטלין: ישי, אתה מוכן להסביר מתי היא מבקשת וכמה היא מקבלת כל פעם?

ישי פרלמן: היא תגיש באפריל את הבקשה למענק.

שמרית שקד גיטלין: חד פעמית לכל שנת מס?

ישי פרלמן: כן, ואז יהיו ארבעה תשלומים.

ולדימיר בליאק: תשלום ראשון היא מקבלת תוך 15 ימים מיום הגשת הבקשה.

שמרית שקד גיטלין: כמה אחוזים זה מהענק?

ישי פרלמן: זה יוצא 15%.

יובל טלר חסון: 15% מהמענק השנתי.

ג'ידא רינאוי-זועבי: כי זה 60 חלקי ארבע.

ולדימיר בליאק: ואז התשלום הבא הוא ב-15 ביולי, ב-15 באוקטובר וב-15 בינואר בשנה העוקבת.

יובל טלר חסון: ויהיה עוד תשלום של השלמת המקדמה, מה שקראנו בסעיף הראשון.

שמרית שקד גיטלין: איפה זה יהיה?

שמרית שקד גיטלין: צריך להגיד מה קורה עם היתרה.

ולדימיר בליאק: מתי היא משולמת?

ישי פרלמן: זה בסעיף קטן (ה).

שמרית שקד גיטלין: אולי צריך לומר את זה, כי זה לא ברור.

שמרית שקד גיטלין: היתרה מגיעה לה ב-15 ביולי של השנה העוקבת?

ישי פרלמן: כן.

שמרית שקד גיטלין: אנחנו חוזרים לעמוד 24, סעיף (ו).

שמרית שקד גיטלין: (ו) נוסף על האמור בסעיף קטן (ה), החל משנת המס 2024 ואילך, ועל אף האמור בסעיפים 7, 9 ו- 12, לפחות 75% מסכום המענק שזכאית לו עובדת שאיננה עצמאית, שהגישה בקשה חד פעמית לפי סעיף קטן (ה), ישולם לה בשנת המס שבשלה משולם המענק, בעד כל רבעון, בסמוך לתחילת הרבעון הבא אחריו, ויתרת המענק שזכאית לו העובדת ישולם לה עד ה-15 ביולי של שנת המס העוקבת.

שמרית שקד גיטלין: שר האוצר רשאי, באישור ועדת הכספים של הכנסת, לקבוע הוראות ותיאומים נדרשים לצורך ביצוע הוראות סעיף קטן זה.

ולדימיר בליאק: מה המשמעות של זה?

ישי פרלמן: ההנחה היא שבתחילת 2024 כבר יהיה לנו את המידע שאנחנו צריכים על ידי המעסיקים ונוכל לתת את המענק באופן אוטומטי במהלך שנת המס.

שמרית שקד גיטלין: כמה אחוזים ישולמו לה כל רבעון?

ישי פרלמן: 75% חלקי ארבע.

ולדימיר בליאק: בואו נעשה 80%.

ישי פרלמן: אנחנו מעדיפים שלושה תשלומים.

יובל טלר חסון: בסוף כל רבעון.

ולדימיר בליאק: איזה רבעון?

ישי פרלמן: תשלום ראשון יהיה באפריל, תשלום שני יהיה ביולי, ותשלום שלישי יהיה באוקטובר.

ישי פרלמן: התשלום הרביעי והאחרון יהיה ביולי בשנה העוקבת, כשכבר נדע את הנתונים.

שמרית שקד גיטלין: אז לא צריך לכתוב את המילים "בעד כל רבעון".

ישי פרלמן: כן.

שמרית שקד גיטלין: יש את העניין של מתי אתה משלם ואת העניין של בעד מה אתה משלם.

שמרית שקד גיטלין: או שתגיד אחוזים במקום בעד מה.

ולדימיר בליאק: בואו נעשה אחוזים.

יובל טלר חסון: ישולם 25% ב-1 באפריל, ב-1 ביולי וב-1 באוקטובר מסכום המענק שזכאית לו העובדת.

ולדימיר בליאק: בואו נדייק את הנוסח.

נעה בן שבת: צריך להתחיל להגיד שהעובדת שהגישה בקשה חד פעמית תקבל 25% מסכום המענק ב-1 באפריל, ב-1 ביולי וב-1 באוקטובר, ואת יתרת המענק - -

יובל טלר חסון: יתרת המענק מופיעה שם.

יובל טלר חסון: הדבר היחיד שאנחנו צריכים לוודא זה אם התאריך הוא 1 באפריל או 1 במאי.

שמרית שקד גיטלין: תבדקו עכשיו.

יובל טלר חסון: אדוני היושב-ראש, אנחנו רוצים לשנות את זה ל-15 באפריל, לא ל-1 באפריל, כדי שהנתונים של מרס כבר ייכנסו ואפשר יהיה להסתמך עליהם.

שמרית שקד גיטלין: 15 באפריל, 15 ביולי ו-15 באוקטובר, כל פעם 25% מסכום המענק?

יובל טלר חסון: עד ה-15 באפריל, עד ה-15 ביולי ועד ה-15 באוקטובר.

שמרית שקד גיטלין: אני אקריא את הנוסח.

שמרית שקד גיטלין: (ו) נוסף על האמור בסעיף קטן (ה), החל משנת המס 2024 ואילך, ועל אף האמור בסעיפים 7,9 ו-12, לפחות 75% מסכום המענק שזכאית לו עובדת שאיננה עצמאית, שהגישה בקשה חד פעמית לפי סעיף קטן (ה), ישולם לה בשנת המס שבשלה משולם המענק כך שרבע מסכום המענק ישולם עד ה-15 באפריל 2025, רבע מסכום המענק עד ה-15 ביולי ורבע מסכום המענק עד ה-15 באוקטובר, ויתרת המענק שזכאית לו העובדת ישולם לה עד ה-15 ביולי של שנת המס העוקבת.

שמרית שקד גיטלין: שר האוצר רשאי, באישור ועדת הכספים של הכנסת, לקבוע הוראות ותיאומים נדרשים לצורך ביצוע הוראות סעיף קטן זה.

שמרית שקד גיטלין: נוריד מהנוסח את המילים "לפחות 75%".

שמרית שקד גיטלין: (ז) הגשת תביעות לפי סעיף זה תהיה בשפות עברית, ערבית, רוסית ואמהרית; כמו כן, מידע לגבי המענק יהיה זמין באתר האינטרנט של רשות המסים בשפות האמורות.

יובל טלר חסון: זה לא לגבי הגשת התביעות, זה לגבי המידע.

מיכל רוזין: צריך להגיד שמידע לגבי המענק והגשת תביעות לפי סעיף זה תהיה בשפות - -

יובל טלר חסון: הגשת התביעות היא לא בשפות.

שמרית שקד גיטלין: מידע לגבי המענק לפי סעיף זה והגשת תביעות יהיה זמין באתר האינטרנט של רשות המסים בשפות עברית, ערבית, רוסית ואמהרית.

יובל טלר חסון: צריך לחדד שזה מידע לגבי הגשת התביעות.

נעה בן שבת: מידע לגבי המענק ולגבי הגשת התביעות.

שמרית שקד גיטלין: (2)

שמרית שקד גיטלין: בסעיף 7(א), במקום המילים "או 6ב" יבוא, "6ב או 6ה";

שלומי מור: חסר סעיף לגבי התשלומים הראשונים.

שלומי מור: אנחנו מבקשים לפחות ארבעה חודשי היערכות.

מיכל רוזין: בדיון הקודם אמרנו שחוץ מדמי אבטלה, שזה לא חל על עצמאיות, כל שאר המתווה חל על עצמאיות.

מיכל רוזין: פה החרגתם, כתבתם למעט עצמאיות.

שמרית שקד גיטלין: זה הנוסח שקיבלנו ממשרד האוצר.

מיכל רוזין: סיכמנו את זה פה חד משמעית.

יובל טלר חסון: הן זכאיות למענק.

ישי פרלמן: מכיוון שעצמאיות, בניגוד לשכירות, לא יכולות לחשב את ההכנסה החייבת שלהן שעל בסיסה מחושב המענק במהלך שנת המס, אנחנו לא יכולים לשלם את המענק לעצמאיות תוך כדי שנת המס.

מיכל רוזין: אז תנסח את זה פה, כי אחרת זה נשמע כאילו עצמאיות בכלל לא זכאיות למענק.

ישי פרלמן: אם תסתכלי בסעיף קטן (ה), את תראי שבסעיף קטן (ה) לא כתוב עובדת שאיננה עצמאית.

מיכל רוזין: אבל עדיין כתוב עובדת.

יובל טלר חסון: עובדת כוללת עצמאית.

מיכל רוזין: אתה חייב להגדיר פה, כי אחרת זה נשמע - -

ישי פרלמן: זה מוגדר במקום אחר בחוק.

אלכס קושניר: אני מבקש להוסיף את המילים "לרבות עצמאיות".

ישי פרלמן: זה מוגדר במקום אחר בחוק, אבל אין לי בעיה להבהיר.

אלכס קושניר: רק תגיד איפה אתה מבהיר.

ישי פרלמן: אנחנו מציעים להוסיף בסעיף קטן (ה) את המילים "עובדת, לרבות עצמאית".

שמרית שקד גיטלין: אם עובדת, שכירה או עצמאית, הגישה בקשה - -

מיכל רוזין: בכל מקום שכתוב עובדת - חוץ מדמי אבטלה - צריך לכתוב "לרבות עצמאית".

שמרית שקד גיטלין: מענק הסתגלות לא רלוונטי כי מדובר באישה שלא עובדת.

מיכל רוזין: היא גם זכאית.

יובל טלר חסון: כן, אבל זה לא משנה אם היא לא עובדת בהיותה עצמאית או לא עובדת בהיותה שכירה.

שמרית שקד גיטלין: דמי אבטלה לא חל על עצמאיות, מענק הסתגלות לא חל על שכירות ולא על עצמאיות, והבטחת הכנסה חל על עצמאיות.

שלומי מור: אני מבקש שהתחולה תהיה 60 יום לגבי כל הזכאויות מיום תחילתו של החוק, ולגבי המענקים אני מבקש ארבעה חודשים כדי להתארגן.

שמרית שקד גיטלין: על איזה תשלומים אתה מדבר?

שלומי מור: אנחנו מבקשים שהתשלומים הראשונים ישולמו תוך ארבעה חודשים.

שמרית שקד גיטלין: ממתי?

שמרית שקד גיטלין: החוק מתחיל ב-1 בינואר 2022.

שלומי מור: אני מדבר על ארבעה חודשים מיום תחילתו של החוק.

שלומי מור: אני מדבר רק לגבי המענקים, לא לגבי כל יתר הזכאויות האחרות.

מיכל רוזין: מה קורה עם אישה שעכשיו היא בת 62 ומגיע לה המענק ב-1 בינואר?

מיכל רוזין: היא לא תקבל כי אתה דוחה לה בארבעה חודשים?

מיכל רוזין: דחית לה את קצבת הזקנה וגם את המענק שאמור להיות המגשר?

שלומי מור: מחר, גברתי, אנחנו מעבירים תיקון חקיקה על נכים, תיקון שכולל 250,000 נכים, וגם שם הביטוח הלאומי עושה מאמצים כבירים.

שלומי מור: יש כל כך הרבה תיקונים על השולחן, שאנחנו לא יכולים להתחייב לעשות הכל - -

מיכל רוזין: אני מבינה הכל, אבל פה מדובר בלקונה אמיתית.

מיכל רוזין: כל עניין המענק הוא לחפות על דחייה של ארבעה חודשים בקצבת זקנה.

מיכל רוזין: אתה אומר לי שאתה דוחה להן את מה שהיה אמור לכסות על ארבעת החודשים האלה.

מיכל רוזין: אנחנו מדברים על נשים שאין להן עכשיו לקנות אוכל ותרופות.

מיכל רוזין: הן עכשיו יחכו ארבעה חודשים?

מיכל רוזין: המענק אמור לכסות על אובדן קצבת הזקנה.

שלומי מור: אני מקווה שמי שאין לה תפנה להבטחת הכנסה ואולי תקבל את ה-700 ₪.

שלומי מור: אני יכול להבטיח, וגם מנכ"ל הביטוח הלאומי הנחה אותנו להבטיח, שנעשה מאמצים לעשות את זה כמה שיותר מהר.

שלומי מור: צריך לדעת שעל שולחננו יש עשרות תיקוני חקיקה בו-זמנית.

שלומי מור: אני צריך לבקש, כדי שלא נצא שאנחנו מפרים את החוק.

מיכל רוזין: אני לא מסכימה.

מיכל רוזין: תתחילו בגיל הפרישה.

מיכל רוזין: אם הביטוח הלאומי אומר שהוא לא מסוגל לתת את כל המענה, תדחו את גיל הפרישה בארבעה חודשים.

אלכס קושניר: נצא להפסקה של חצי שעה, נחזור בשעה 01:00.

אלכס קושניר: אני רוצה לחדש את הדיון ולהודיע על הסכמות שאליהן הגענו.

אלכס קושניר: ההטבות של תחבורה, תרופות, חשמל, מים וארנונה יהיו תקפות עבור נשים מעל גיל 62 במהלך ארבע השנים הראשונות מתחילת המתווה.

אלכס קושניר: אנחנו בדיון על הם התקצוב כולל גם השמות וגם הכשרות.

יוליה איתן: הפעילות עצמה תכלול לעיתים גם נציגות גברית, לכן צריך איכשהו להכניס את זה בתוך הנוסח.

מיכל רוזין: אני מבקשת שזה לא יהיה בנוסח, ואני אסביר למה.

מיכל רוזין: אם זה יהיה בנוסח, מה שיקרה זה שאנחנו נקבל קבוצה של 30 גברים עם ארבע נשים.

מיכל רוזין: אם יש קבוצה של 30 נשים שאת מצרפת אליה שניים או ארבעה גברים, זה לא דבר שחורג מהנוסח.

יוליה איתן: זאת הכוונה, רק אנחנו צריכים לראות שמשפטית זה לא מגביל אותנו.

נעה בן שבת: הכסף נועד למימון השתתפות נשים.

אלכס קושניר: יוליה, אין אף תכנית אחרת שממנה את יכולה לממן את הגברים?

יוליה איתן: זה לא עובד.

יוליה איתן: בשביל שקורס שמיועד לנשים ייפתח צריך להיות מספר מינימאלי של נרשמים.

יוליה איתן: הדוגמה שניתנה פה היא דוגמה מאוד פרקטית.

יוליה איתן: קרה לנו שמתוך 14 משתתפים היו תשע נשים.

אלכס קושניר: אפשר להגיד שלא יותר מחמישה אחוז.

נירה שפק: אתה לא רוצה שקורס לא ייפתח.

מיכל רוזין: אני רוצה שתהיה לך מוטיבציה ליישם את הנשים כדי למלא קבוצה.

מיכל רוזין: ברגע שאת לא צריכה לעשות את זה אז יהיו יותר גברים.

יוליה איתן: אני רוצה להתחייב שיהיה פתרון לנשים.

מיכל רוזין: כל החוק הזה נוגע לנשים, הוא מבטיח תעסוקה והכשרות לנשים.

יוליה איתן: בשביל שנוכל לבצע עבור נשים - -

מיכל רוזין: נעשה מאמץ שיהיו נשים.

יוליה איתן: כרגע זה נועל את זה בצורה כזאת שקורסים מהסוג הזה לא ייפתחו.

נירה שפק: תנסי מה שאת מצליחה להביא נשים.

נירה שפק: אם זה לא מגיע לך למינימום הנדרש, תשלימי בגברים רק בדקה האחרונה.

אלכס קושניר: נעמה ומיכל נגד זה.

נירה שפק: גם אני נגד לרשום את זה.

נירה שפק: הרציונל הוא קודם כל נשים.

נירה שפק: אם חסר כדי לפתוח קורס, אז יש - -

יצחק פינדרוס: אבל אז אין לה מוטיבציה לדאוג שיהיו נשים.

יצחק פינדרוס: מה זה "אם חסר"?

יצחק פינדרוס: אל תיפלי בזה.

אלכס קושניר: מיכל, מה הבעיה אם אנחנו מגדירים אחוז?

מיכל רוזין: לא, כי זה חוק שכל מטרתו הוא לקדם תעסוקה - -

אלכס קושניר: אבל את מבינה שאת יכולה להגיע למצב שאין כלום?

מיכל רוזין: זה עכשיו על אחריותה למצוא.

נעמה לזימי: מיכל, מה אם יכתבו לפחות שני שליש נשים?

נעה בן שבת: כרגע עוד לא הגדרנו את ההכשרה המקצועית, אין לנו את ההכשרה המקצועית עצמה בחוק.

אלכס קושניר: זה בכל מקרה בהחלטת ממשלה.

אלכס קושניר: צריך להגיע לנוסח בהחלטת ממשלה על הסיפור הזה.

יוליה איתן: המטרה בסוף היא לבצע פעילות.

יצחק פינדרוס: המטרה בסוף היא לעזור לאותן נשים שתהיה להן עבודה.

יוליה איתן: הניסוח שקיים כרגע עשוי להגביל אותנו.

יוליה איתן: צריך למצוא איזה שהוא פתרון.

נעה בן שבת: אפשר להגיד שלמטרת השתתפותן של נשים בגילאי 50 עד 67 בהכשרות מקצועיות במימון המדינה יוקצה כך וכך כסף בתקציב המדינה, אבל לא לפרוץ את זה ולהפוך את זה להיות מקור למימון כל ההכשרות המקצועיות.

יוליה איתן: גם אנחנו לא רוצים.

מיכל רוזין: תשיגי את הכסף לגברים בקבוצה מתכנית התעסוקה שיש לך, מכסף אחר שיש לך.

מיכל רוזין: בכסף הזה תשתמשי רק לנשים.

מיכל רוזין: הקבוצה יכולה להיות של נשים וגברים, אבל הכסף הזה מיועד רק למימון הנשים בתכנית.

יוליה איתן: אני לא רוצה להשתמש בתקציבים שמיועדים להעלאת גיל פרישה לטובת הכשרות אחרות.

אלכס קושניר: יש לנו פרק זמן מוגבל שבו נצטרך לראות איך אנחנו מביאים את זה מוכן להצבעה.

אלכס קושניר: יש שלושה סעיפים שצריך לנסח.

אלכס קושניר: אחד, פניות יזומות של הביטוח הלאומי לזכאיות, שניים, הנושא של הנגשה שפתית גם עבור הביטוח הלאומי וגם עבור רשות המסים, ושלוש, הנושא של דיווחי מעסיקים כפי שהגדרתי כאן בדיון.

אלכס קושניר: סיכמנו עם הביטוח הלאומי שהתחילה תהיה עד 28 בפברואר.

אלכס קושניר: במידה ויהיה צורך בהארכה, למוסד לביטוח לאומי תהיה אפשרות להאריך ל-30 ימים לכל היותר, והדיווח הזה יעבור לרשומות.

שמרית שקד גיטלין: אני רק אבהיר שמי שמקבלת מזונות לא תקבל מענק.

שמרית שקד גיטלין: דחיית השלילה היא לחמש שנים.

שלומי מור: היה עוד שינוי אחד לגבי נשים שקיבלו 86 ימים או יותר.

אלכס קושניר: את זה סגרנו.

שלומי מור: זה סעיף שצריך לנסח.

אלכס קושניר: את התקציבים למשרדים השונים צריך להפוך.

אלכס קושניר: אנחנו לא נצביע היום.

אלכס קושניר: אנחנו ניתן לייעוץ המשפטי של הכנסת, לאגף התקציבים במשרד האוצר, רשות המסים, ביטוח לאומי וכל הגורמים הרלוונטיים לבוא עם נוסחים סגורים.

אלכס קושניר: ביום חמישי בבוקר נתחיל מיד עם הצבעות על החוק.

אלכס קושניר: אנחנו לא פותחים שום דבר ביום חמישי, לא מדברים על שום דבר, ישר עוברים להצבעה על ההסתייגויות.

אלכס קושניר: הישיבה נעולה.