הוועדה המיוחדת לעובדים זרים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 10, 2021-10-26 14:00

אבתיסאם מראענה: צהריים טובים לכולן ולכולם.

אבתיסאם מראענה: אני שמחה לפתוח את הדיון בנושא חשוב כל כך, שכבר דנו בו בוועדה לעובדות ועובדים זרים.

אבתיסאם מראענה: הדיון שלנו היום הוא סקירה של משרד הביטחון בסוגיות הנוגעות לכניסה והעסקה של עובדים פלסטינים בבניין.

אבתיסאם מראענה: תודה לכל מי שהגיעה והגיע, כל מי שנמצא איתנו בזום.

אבתיסאם מראענה: אני מבקשת מנציגת משרד הביטחון, עידית זרגריאן, סקירה.

אבתיסאם מראענה: לפני זה אני רוצה להדגיש שפנינו למשרד הביטחון מספר פעמים על מנת שהאלוף עליאן יגיע אלינו.

אבתיסאם מראענה: זה דבר שכל כך מתבקש להיפגש איתו, אז ניסיתי להיפגש איתו אצלו – סורבנו, ביקשו שהוא יגיע לכאן.

אבתיסאם מראענה: הזמנו אותו והוא לא מגיע.

אבתיסאם מראענה: אז תמסרי לו ד"ש – סלמאת יעני – מאיתנו ושנשמח לראות אותו בדיון הבא לדיון כל כך ענייני וחשוב, שיצטרף.

אבתיסאם מראענה: תשמשי לנו מתווכת.

עדית זרגריאן: קודם כול, אני מניחה שכולכם יודעים שהאלוף הוא אישיות מאוד מאוד עמוסה ועסוקה.

אבתיסאם מראענה: גם אנחנו.

עדית זרגריאן: יועבר.

עדית זרגריאן: אני רע"ן – ראש ענף – אזרחי במינהל האזרחי.

עדית זרגריאן: מאוד שמחה להראות לכם את ההתקדמות שעשינו בחודשים האחרונים עם אתר ההעסקה שלנו.

עדית זרגריאן: באתי להציג לכם מה עשינו – את האתר ואת האפליקציה שאמורה לחבר בין העובד למעסיק.

עדית זרגריאן: אנחנו כבר עובדים כשלושה חודשים, כבר יש מעסיקים שעובדים דרך האתר הזה ופועלים שנרשמו לאתר הזה.

אבתיסאם מראענה: אפליקציה, את מתכוונת – אלמונסק.

אבתיסאם מראענה: אני נותנת הקדמה קטנה על מה אנחנו מדברות כאן.

אבתיסאם מראענה: בדיון שהיה לנו ב-13 בספטמבר בסוגיה של הניסיון לפתור את כל הסחר מכר והספסרות בהיתרים, אנחנו רואות גם דרך שיחות עם ארגונים אזרחים שהדבר הזה עדיין פרוץ.

אבתיסאם מראענה: יש סחר מכר בכל ההיתרים.

אבתיסאם מראענה: ביקשנו שתגיעו לכאן על מנת שתעדכנו אותנו לגבי ההתפתחות, ההתקדמות וההשקה של אפליקציית אלמונסק.

אבתיסאם מראענה: תני לנו, גברתי, את העדכון.

אבתיסאם מראענה: אני רק שואלת: האם האפליקציה באוויר?

עדית זרגריאן: כן.

אבתיסאם מראענה: היא עובדת?

אבתיסאם מראענה: ממתי?

עדית זרגריאן: מחודש יולי.

אבתיסאם מראענה: אז למה דיברנו ב-13 בספטמבר והיא לא עבדה?

אבתיסאם מראענה: מה היה שם?

עדית זרגריאן: קודם כול, האפליקציה והאתר הם מתפתחים ונושמים.

עדית זרגריאן: מרכיבים מסוימים היו מחודש יולי, מרכיבים נוספים התווספו לאורך הדרך, אבל אציג לכם.

עדית זרגריאן: (הצגת מצגת) אנחנו מתחילים עם הצד של המעסיק.

עדית זרגריאן: המעסיק יכול להיכנס לאתר התעסוקה שלנו, הוא מזדהה לפי הח"פ שלו, נשלח לו קוד זיהוי לטלפון.

עדית זרגריאן: הוא מאשר התקנון ונכנס לאתר.

עדית זרגריאן: באתר יש לו מספר פעולות שהוא יכול לעשות: הוא יכול לצפות בעובדים שיש; הוא יכול לאתר עובדים, יש מסך של איתור עובדים שבו הוא יכול לרשום את הפרמטרים של מה שהוא מחפש.

עדית זרגריאן: אם הוא מחפש טפסן או ברזלן, קופצים לו עובדים.

עדית זרגריאן: מופיעים פה המייל והטלפון, בהנחה שהוא רוצה להעסיק את אותו עובד הוא נדרש להתקשר אליו, לשאול אותו אם הוא מעוניין לעבוד אצלו ורק בתהליך הזה הוא מוסר לו את מספר תעודת הזהות שלו כדי שיוכל להגיש אותה.

אבתיסאם מראענה: באיזו שפה?

אבתיסאם מראענה: הוא מדבר איתו בעברית והוא עונה לו בערבית?

אבתיסאם מראענה: איך זה קורה?

עדית זרגריאן: הם יכולים לדבר באנגלית, הם יכולים לדבר בעברית.

עדית זרגריאן: כמו שגם היום מעסיק בסקטור הבניין, יש לו פועלים שמדברים ערבית והוא נדרש לדעת לדבר איתם, אני מניחה שגם אם הוא רוצה להעסיק אותם הוא נדרש למצוא את הדרך לדבר אתם.

עדית זרגריאן: בסוף חלק מהמטרות של האתר זה שמרבית התהליך יהיה ללא מגע יד אדם.

מאזן גנאים: למה שלא יהיה כתוב באתר בשפה הערבית?

עדית זרגריאן: אני אסיים להציג את הכול.

עדית זרגריאן: בואו נסכם ככה - - -

אבתיסאם מראענה: רגע, אני עושה סדר, טוב?

אבתיסאם מראענה: תרשי לי, אני מנהלת הוועדה ולא את, במקרה הזה.

אבתיסאם מראענה: תודה רבה לך.

אבתיסאם מראענה: אני רוצה להציג את חבר הכנסת מאזן גנאים שמצטרף לדיון.

אבתיסאם מראענה: יש זכות לחברי הכנסת להגיד את דעתם.

אבתיסאם מראענה: אדוני, אתן לך רשות דיבור.

אבתיסאם מראענה: קודם כול נשים, נשות מקצוע, ואחר כך גברים.

מאזן גנאים: אמרכ, סיתי.

אבתיסאם מראענה: בבקשה, גברתי.

אבתיסאם מראענה: סליחה.

עדית זרגריאן: הוא יכול לדבר איתו ולבקש ממנו את תעודת הזהות שלו כדי להעסיק אותו.

עדית זרגריאן: הוא רוצה להעסיק בישראל, הוא מזין את הפרטים של ההיתר שהוא רוצה: הוא רוצה בשעות כאלה, לינה או לא לינה.

עדית זרגריאן: הוא מזין את תעודת הזהות של העובד המבוקש, שהוא דיבר איתו, ומאושר לו רישיון תעסוקה.

עדית זרגריאן: בנוסף, הוא יכול לפרסם מודעות.

אבתיסאם מראענה: מה זה מאושר לו רישיון תעסוקה?

אבתיסאם מראענה: איך זה קורה?

אבתיסאם מראענה: ברגע שקורה הטינדר, המצ'ינג, השידוך, באותו רגע הוא אומר לו: סבבה, אתה מתאים לי, ומקבל אישור תעסוקה במיידי דרך האפליקציה?

מאזן גנאים: אישור כניסה.

עדית זרגריאן: אישור כניסה, רישיון תעסוקה.

עדית זרגריאן: כן.

אבתיסאם מראענה: אני חושבת שאנחנו מדברות על שני דברים שונים.

אבתיסאם מראענה: את אומרת רישיון תעסוקה, ואתה אומר אישור כניסה.

אבתיסאם מראענה: תסבירי לי, אני לא מבינה.

עדית זרגריאן: ברגע שהוא הסכים להיות מועסק והמעסיק מבקש אותו, המעסיק מגיש בקשה לרישיון תעסוקה.

אבתיסאם מראענה: אחר כך, זה קורה מחוץ לאפליקציה.

עדית זרגריאן: פה פה, זה ממש התהליך.

עדית זרגריאן: זה האתר של המעסיק, תיכף נראה את זה של המועסק.

מורן חדד: אני חושבת שצריך ליישר קו כדי שכולם יבינו.

מורן חדד: לעדית זה מאוד טבעי כי היא כבר חיה את זה, נושמת את זה ומפתחת את זה וזה רץ.

מורן חדד: מה שעדית מראה עכשיו זה את החלק של המעסיק הישראלי, לכן זה בעברית.

מורן חדד: זה החלק של המעסיק, בשלב הזה הוא בקשות, מסתכל מה הוא מחפש – אם הוא רוצה טייח, אם הוא רצף וכו'.

מורן חדד: בהמשך עדית תציג את החלק של העובד, היא תדבר שם על השפה ועל מה הוא מעלה לשם – קורות החיים שלו, מה הוא יודע לעשות וכו'.

מורן חדד: אחרי שזה מבקש והוא מגיש נוצר החיבור.

מורן חדד: כמובן, זה לא מספיק שהמעסיק והעובד מדברים, יש את כל התהליך של הבידוק הביטחוני וכל מה שקורה ברקע כדי לדעת אם הבן אדם זכאי, רשאי, לא מנוע ביטחונית וכו'.

מורן חדד: היא תסביר על זה, היא תציג את זה.

מורן חדד: אני חושבת שזה מה שהיה צריך לעשות כדי ליישר קו, כדי שהכול יהיה מובן.

מורן חדד: זה חלק המעסיק.

עדית זרגריאן: אמרתי בהתחלה שאנחנו מציגים את החלק של המעסיק ואחר כך נציג את החלק של הפועל.

עדית זרגריאן: ברגע שהוא מזין את תעודת הזהות של הפועל שמוכן להיות מועסק אצלו, הבקשה מעובדת במערכת שלנו.

עדית זרגריאן: אם היא מאושרת – לפועל יש רישיון תעסוקה.

עדית זרגריאן: בנוסף, המעסיק יכול לפרסם הודעה של "אני מחפש", וזה מופיע גם בחלק של הפועל הפלסטיני.

עדית זרגריאן: יש פה גם אפשרות לראות את היסטוריית המעברים.

עדית זרגריאן: עכשיו נדבר על חלק האפליקציה לתושב הפלסטיני.

עדית זרגריאן: הכניסה לאפליקציה היא דרך אפליקציית אלמונסק, שנדרשים לבצע אליה רישום זריז.

אבתיסאם מראענה: מי מופיע שם?

עדית זרגריאן: תת-אלוף פארס עטילה, ראש המינהל האזרחי.

עדית זרגריאן: פה הוא נדרש להכניס את תעודת הזהות ואת תאריך הכר"ח שלו.

עדית זרגריאן: אחר כך אישור הפרטים האישיים שלו – הוא מאמת את הפרטים האישיים שלו, כשהוא יכול לבחור, למשל, לשנות את הנפה שלו, והוא מזין גם מייל וטלפון, שהם שני פרטים חשובים.

עדית זרגריאן: בהתחלה, כשהוא נכנס לאזור ההעסקה, הוא נבדק אם עומד בקריטריונים להיות מועסק בישראל.

עדית זרגריאן: למשל, אם חסר לו כרטיס מגנטי, מופיעה הודעה: חסר לך כרטיס מגנטי, אתה מוזמן ללחוץ על הקישור כדי לקבוע תור להגיע לקבלת קהל ולעשות כרטיס מגנטי.

עדית זרגריאן: אם יש לו בעיות נוספות שאפשר לתת להן מענה, זה מפנה אותו לדפים הרלוונטיים כדי שהוא יוכל לפתור את הבעיות שלו.

עדית זרגריאן: בשקף הבא רואים איפה הוא בוחר את רמת השפה שלו.

אבתיסאם מראענה: איזו שפה?

עדית זרגריאן: דיבור, קריאה וכתיבה בעברית, ערבית ואנגלית.

מאזן גנאים: זה כבר טוב.

עדית זרגריאן: בעמוד הבא הוא בוחר את המקצוע היותר פרטני שבו הוא רוצה להיות מועסק, ובהנחה שיש לו את הוותק המתאים, הוא רשום למאגר.

עדית זרגריאן: בראייתי, זו באמת בשורה.

עדית זרגריאן: זה משהו שעבדנו עליו עבודת מטה ממושכת וארוכה.

עדית זרגריאן: אנחנו כל הזמן עובדים על זה, מפתחים את זה ומשדרגים את זה, אבל אני חושבת שזו באמת בשורה.

עדית זרגריאן: ממש לאחרונה התחלנו בהליך הסברה טיפה יותר טוב, אנחנו גם מתכוונים לעשות תהליך הסברה - - -

אבתיסאם מראענה: איזה תהליך?

אבתיסאם מראענה: איך זה קורה?

עדית זרגריאן: אנחנו מפרסמים בעיקר באפליקציית אלמונסק ובפייסבוק שלנו.

עדית זרגריאן: לפני שנה וחצי עשינו קמפיין מאוד משמעותי על זכויות העובד הפלסטיני – דע את זכויותיך – על הוועדה הפריטטית.

עדית זרגריאן: אנחנו גם מתכוונים לעשות קמפיין על האתר שלנו, שאנחנו בתהליכים שלו ומתכוונים להרחיב אותו.

אבתיסאם מראענה: במה תלויה ההתכווננות להרחיב?

עדית זרגריאן: עובדים על זה.

עדית זרגריאן: זה משהו שאנחנו עושים בשלבים.

עדית זרגריאן: הבשורה הנוספת היא שבמהלך השבוע זה אמורה להיכנס מכסה של עוד 9,000 פועלים בסקטור הבניין.

עדית זרגריאן: זו בשורה מאוד משמעותית, גם לטובת האתר הזה.

מורן חדד: אשלים מילה, ברשותך.

מורן חדד: כשעדית אומרת שאנחנו מתכווננים לזה – אנחנו מנהגים את זה בצורה מאוד עדינה, ואסביר למה.

מורן חדד: לפני שהועברו הצעות המחליטים של הגדלת מכסת הפועלים, למשל, ושאלנו את עצמנו האם לפרסם, שהולך להגיע מודל, החלטנו שלא, ואני חושבת שזו הייתה החלטה חכמה כי אם כולם היו ניגשים לאתר ומציעים והיו פוגשים חוויית כישלון – כי אין מכסות והמעסיק לא יכול להעסיק אותם – הם היו מאבדים אמון באפליקציה ובאתר.

אבתיסאם מראענה: אני כבר איבדתי אמון, ואגיד לך למה – וזה באמת ברמה המקצועית.

אבתיסאם מראענה: התקשרתי למספר הטלפון שפרסמתם היום בבוקר.

אבתיסאם מראענה: אני מאוד אוהבת להשתמש בטלפון, זה אחד הדברים שאל תאתגרו אותי בהם.

אבתיסאם מראענה: התקשרתי לטלפון שפרסמתם, אחרי שהוצאתם את המודעה המהממת שיש 9,000 עובדים פלסטיניים שנכנסים לעבודה.

אבתיסאם מראענה: חיכיתי, הייתה לי זכות בחירה בשפה בין עברית לערבית; בסוף, אחרי המתנה ארוכה – אין לי שום בעיה להמתין – עונה לי בחורה.

אבתיסאם מראענה: לא אגיד את השם שלה, היא בטח עשתה את העבודה שלה מושלם, אעביר את השם אחר כך.

אבתיסאם מראענה: קודם כול, היא לא ערבייה, לקח לי זמן להבין מה היא אומרת.

אבתיסאם מראענה: אני מעודדת חברה יהודית שתדבר בערבית, אבל אם מישהו פלסטיני היה צריך להבין אותה, הוא לא היה מבין אותה.

אבתיסאם מראענה: לא הצגתי את עצמי כח"כית, רציתי לשאול כמה שאלות והיא אמרה לי שיש בעיה טכנית ואני לא יכולה עכשיו לדבר איתה, שאתקשר מחר.

מורן חדד: אני לא יודעת לאמוד מה היה שם כי לא לקחתי חלק בשיחה ואין לי מושג מה ומי.

מורן חדד: רק אשלים את מה שאני רציתי לומר, שזה - - -

אבתיסאם מראענה: רציתי להגיד גם משהו לגבי ניתוב השיחות.

מורן חדד: אז רגע - - -

אבתיסאם מראענה: רק אסגור את הסיפור איתה.

אבתיסאם מראענה: בניתוב השיחות בחרתי בשפה הערבית: חייג 2 – חצי עברית, הכול חצי-חצי לא ברור.

אבתיסאם מראענה: אז או שאנחנו מנגישות לעובד בשפה שלו בצורה מסודרת או שאנחנו אומרות חצי-חצי.

אבתיסאם מראענה: אם יש לך עוד טלפונים שאת רוצה שאתקשר בשביל לחוות את דעתי, אז בשמחה גדולה.

מורן חדד: רציתי לדבר על תוכנית ההסברה, לא על מספר הטלפון שפורסם בהודעה.

מורן חדד: דיברתי על תוכנית ההסברה, למה היא מדורגת – ונכון שהיא תהיה מדורגת, כי אנחנו רוצים לייצר חוויית הצלחה.

מורן חדד: ברור לי שלך הייתה חוויה פחות טובה, אפשר לבדוק את זה, אבל אני מדברת על זה שבמאסה, בכלל, אנחנו רוצים לייצר חוויית הצלחה.

מורן חדד: אם היינו מפרסמים בבת אחת, כולם היו ניגשים ולא הייתה העלאת מכסות – זה היה פוגש קיר חסום.

מורן חדד: עכשיו, כשיש את הבשורה של ה-9,000 ובהמשך תיכנס ההשלמה ל-15,000, בעזרת השם, התוכנית שעדית מדברת עליה לאט-לאט תתרחב, כמו שהיא אמרה, ואז גם נוכל לקבל מענה הרבה יותר טוב.

אבתיסאם מראענה: יופי.

אבתיסאם מראענה: מה התנאים לקבלת ההיתר?

עדית זרגריאן: להיות בן 22, נשוי.

אבתיסאם מראענה: אז אתם מעודדים נישואים.

אבתיסאם מראענה: מה הקשר בין נישואים לבין בן אדם שרוצה לבנות את החיים שלו?

ה עדית זרגריאן: הקריטריונים לתעסוקה בישראל נקבעו בשיתוף כלל הגורמים, כולל גורמים ביטחוניים, וזה הקריטריון שנקבע.

ה עדית זרגריאן: אנחנו בוחנים אותם מעת לעת.

אבתיסאם מראענה: הוא צריך להיות נשוי ומעל גיל 22.

אבתיסאם מראענה: זה מהיום והלאה, או שזה כבר התחיל, והחיבור בין המעסיק לבין העובד הפלסטיני קורה דרך אפליקציית אלמונסק, וזהו?

עדית זרגריאן: בסקטור הבניין.

אבתיסאם מראענה: כן, אנחנו מדברות על הבניין.

אבתיסאם מראענה: יופי.

מאזן גנאים: תרשי לי, גברתי היושבת-ראש?

אבתיסאם מראענה: בטח.

מאזן גנאים: דבר ראשון, אני רוצה להודות לך.

מאזן גנאים: כמו שאמרה הגברת, ואמרה נכון, כשמזינים את הנתונים במחשב, דבר ראשון בודקים אותו מבחינה ביטחונית ואחר כך נותנים לו אישור כניסה.

מאזן גנאים: הדבר השני – הניצול, שזה מאוד חשוב.

מאזן גנאים: הייתה לי חברת בנייה לפני שנבחרתי להיות ראש רשות וגם ח"כ בכנסת ישראל.

מאזן גנאים: עדיין מנצלים אותם – 3,000 שקל חודשי, ואם זה לתקופה יותר ארוכה – המחיר עולה, לצערי.

מאזן גנאים: זה באמת מבורך שמכניסים 9,000 עובדים חדשים, אבל זה לא מספיק.

מאזן גנאים: אם אנחנו לוקחים את האוכלוסייה גם בגדה וגם בעזה, המספר הזה לא מספיק.

מאזן גנאים: מצד שני, אותם אנשים צעירים שסיימו תיכון בגדה, ואנחנו מכירים את נושא העוני שם – מה עושים עם הצעירים?

מאזן גנאים: היום זו האחריות היא של מדינת ישראל; בסוגריים – האחריות היא של כולנו.

מאזן גנאים: אז אלו שמתחתנים בגיל 22 ויוצאים לשוק העבודה – זה מבורך, אבל מה עם אלו שנשארים בתוך השטחים?

מאזן גנאים: גם להם צריך לדאוג.

מאזן גנאים: תבורכי על היוזמה הזאת, אבתיסאם, וצריך לשפר, כמו שאמרו.

מאזן גנאים: כשאת אומרת 50–50, אז אני רוצה לבקש מכם באופן אישי לדאוג ולשפר את השפה על מנת שזה יהיה 100%, כי אנשים בגדה וחלק גדול מהאנשים בעזה לא מבינים.

מאזן גנאים: הם מבינים אנגלית או ערבית, אבל עברית כמעט לא מדברים, אז נושא השפה מאוד חשוב.

אבתיסאם מראענה: תודה רבה, חבר הכנסת מאזן גנאים.

אבתיסאם מראענה: אני רוצה שנתייחס לסיפור הכי כאוב בסוגיה הזאת, וזו סוגיית ההיתרים.

אבתיסאם מראענה: אפתח את הדיון לחברות ולחברים שהגיעו לכאן.

אבתיסאם מראענה: אנחנו עדות ועדים לנושא הספסרות והסחר בהיתרים; עובדים פלסטיניים נאלצים לשלם בין 2,200 ל-2,500 שקלים כל חודש למתווכים בשטחים ובגדה על מנת להיכנס לישראל לעבוד.

אבתיסאם מראענה: נשמע קצת מהארגונים האזרחיים ונפנה את השאלות שלנו לשאר משרדי הממשלה.

אבתיסאם מראענה: עורכת דין רוני פלי, האגודה לזכויות האזרח, שלום.

אבתיסאם מראענה: מה נשמע?

רוני פלי: בסדר גמור, תודה רבה, ותודה רבה על דיון ההמשך.

רוני פלי: ראשית, עשינו עכשיו תקשורת עם קו לעובד, בירור זריז, והעובדים לא יודעים על החלק הזה באפליקציה.

רוני פלי: הוא פעיל כבר?

רוני פלי: הוא עובד?

רוני פלי: אנשים משתמשים בו?

רוני פלי: מה נתוני השימוש?

עדית זרגריאן: כן.

עדית זרגריאן: יש כבר קרוב ל-9,000 שרשומים במאגר, ויש עוד.

רוני פלי: שרשומים לחלק של חיפוש העבודה באפליקציה?

עדית זרגריאן: כן.

אבתיסאם מראענה: כמה מהם באמת מועסקים?

אבתיסאם מראענה: המאגר הזה הוא באמת מאגר לחיפוש עבודה או שיש לו שימושים אחרים?

אבתיסאם מראענה: אין לי שום כוונה למשהו אחר, אבל שאלה: יש מאגר של 10,000, כמו שרוני קיבלה תשובה; כולם מקבלים?

אבתיסאם מראענה: מה אחוז האנשים שבאמת מועסקים דרך האפליקציה?

עדית זרגריאן: אני צריכה לבדוק את זה באופן ודאי, מה האחוזים של אלה שרשומים במאגר והועסקו.

עדית זרגריאן: אבל ברגע שתיכנס המכסה של 9,000 עובדים, זה יהווה הישג משמעותי.

אבתיסאם מראענה: אני לא מדברת כרגע על ההישג.

אבתיסאם מראענה: מה הקשר?

אבתיסאם מראענה: אנחנו אומרים שכרגע יש לנו 10,000 עובדים פלסטיניים שנמצאים במאגר של אלמונסק, נכון?

אבתיסאם מראענה: את אומרת שנחכה לעוד 9,000.

אבתיסאם מראענה: אני לא רוצה לחכות לעוד 9,000, אני רוצה לדעת מתוך ה-10,000 שנמצאים במאגר כרגע, כמה מהם הועסקו.

אבתיסאם מראענה: אני רוצה לקבל נתונים.

עדית זרגריאן: אני צריכה לבדוק את זה.

עדית זרגריאן: אבדוק את זה ואחזור אלייך.

אבתיסאם מראענה: נבקש את זה בסיכום, שתעבירו את זה לוועדה לדיון הבא.

אבתיסאם מראענה: תודה רבה.

אבתיסאם מראענה: רוני, עוד משהו?

רוני פלי: לא הכרנו את החלק הזה, ואנחנו עוקבים מאוד מקרוב - - -

אבתיסאם מראענה: איזה חלק?

רוני פלי: החלק של העובד באפליקציה.

רוני פלי: החלק שמאפשר לחפש עבודה הוא חדש, אני לא יודעת אם העובדים יודעים.

רוני פלי: זה משהו שבוודאי צריך לעשות לו פרסום רב, כי הוא מאוד משמעותי, וזה קשור קשר ישיר, כמובן, גם לסחר בהיתרים וליכולת של עובדים למצוא עבודה באופן יעיל.

רוני פלי: חשוב לי לומר שמבחינת הסחר בהיתרים – ואני מניחה שמיכל תג'ר מקו לעובד תרחיב על זה – אנחנו לא רואים ירידה, ההיפך.

רוני פלי: למיכל יש יותר היתרים, אז אעביר לה את זכות הדיבור בעניין הזה.

רוני פלי: עניין האפליקציה הוא קריטי לעניין הזה ומאוד הופתעתי לטובה שזה התחיל לעבוד.

אבתיסאם מראענה: גברתי עדית, ההקמה של האפליקציה באה לתת מענה על מנת לצמצם סחר בהיתרים או שיש לזה אינטרס אחר ואנחנו לא יודעות עליו?

עדית זרגריאן: כל האפליקציה והמודל הזה הוא תוצר של החלטת ממשלה, והכוונה שלנו היא, כמובן, לצמצם את הסחר בהיתרים.

עדית זרגריאן: אנחנו רוצים שעובדים הפלסטינים לא יצטרכו לשלם לספסרים, שהם לא יצטרכו לעבור דרך מתווכים.

עדית זרגריאן: בגלל זה אנחנו עושים פה מהלך שיהיה עם כמה שפחות מגע אדם בדרך.

עדית זרגריאן: בסופו של דבר, זו אפליקציה חדשה, לוקח לאנשים זמן להתרגל, לוקח לאנשים זמן להבין, בגלל זה אנחנו עושים מהלך מדורג, הסברתי, ואנחנו מקווים שבסופו של דבר, בעוד מספר חודשים, אולי נראה ירידה.

עדית זרגריאן: התהליך הזה הוא תהליך שלוקח זמן להתרגל אליו, ללמוד אותו, להבין אותו, אבל באמת שזה בא לטובת צמצום הספסרות והמתווכים.

עדית זרגריאן: בסוף זה תהליך שלם.

אבתיסאם מראענה: איך אתן מתכוונות להבין איך המודל הזה, של אלמונסק, עוזר לצמצום הסחר בהיתרים?

אבתיסאם מראענה: איך תוכלו לאמוד את הדבר הזה?

אבתיסאם מראענה: מי מאלה שהגיעו ממשרדי הממשלה יכול לדבר על ההיקף של הסחר בהיתרים?

אבתיסאם מראענה: עורכת דין אפרת לב ארי נמצאת אתנו בזום, בבקשה.

אפרת לב ארי: שלום.

אפרת לב ארי: התופעה של סחר בהיתרים, כמובן שאנחנו רואים בה תופעה פסולה.

אפרת לב ארי: אבל להבנתי, התופעה שמדובר עליה כרגע היא תופעה של גביית תשלומים ברשות הפלסטינית – מתווכים, כמו שאמרת גברתי היושבת-ראש, ברשות הפלסטינית.

אפרת לב ארי: לנו אין סמכויות אכיפה בכלל, ובטח בנושא הזה, ברשות הפלסטינית.

אפרת לב ארי: מה שכן יש לנו זה סמכויות אכיפה כאן, בתחומי מדינת ישראל, ביחס למעסיקים בעלי היתרים.

אפרת לב ארי: אם יש לנו ראיות מנהליות לכך שמעסיק, בעל היתר כדין להעסקת עובדים פלסטינים לפי חוק עובדים זרים, מנצל לרעה את היתר ההעסקה שלו, אם מעסיק מעביר עובדים למישהו אחר – בין בתמורה ובין שלא בתמורה – אנחנו יכולים להפעיל סמכויות אכיפה כלפיו, גם אכיפה מנהלית וגם אכיפה פלילית.

אבתיסאם מראענה: איך אתן מקבלות את הדיווח על עבירות כאלה?

אבתיסאם מראענה: יש לכם אכיפה בנושא הזה?

אפרת לב ארי: אני לא שומעת טוב, יש לי בעיית קליטה.

אפרת לב ארי: אפשר לחזור על השאלה?

אבתיסאם מראענה: אני שואלת איך מתבצעת האכיפה של רשות האוכלוסין.

אפרת לב ארי: אוכל להתייחס לאכיפה המנהלית, כי זה הליך שמבוצע במינהל שאני מלווה משפטית.

אפרת לב ארי: כשאנחנו מקבלים ראיות מנהליות להעסקה לא ישירה והעברת עובדים לאחרים – כסוג של קבלן כוח אדם, כזה שמקבל מאתנו היתר ומעביר את העובדים לאחרים, בין אם בתמורה ובין אם לא בתמורה, וכנראה זה בתמורה כי אף אחד לא עושה את זה לשם שמיים – אנחנו עורכים למעסיק שימוע בכתב, בהתאם לסמכות שלנו לפי סעיף 1טו לחוק עובדים זרים.

אפרת לב ארי: מהמקרים שמוכרים לי, בכל המקרים האלה ביטלנו היתרים למעסיקים האלה.

אפרת לב ארי: היתרי ההעסקה שלהם בוטלו והם גם הוגבלו בסנקציה החריפה ביותר לפי חוק עובדים זרים, שזה מניעת קבלת היתר חדש למשך שלוש שנים, כשסביר להניח שגם אחרי שלוש שנים לא נמהר לאשר היתר חדש למעסיק כזה, שביטלנו לו אחרי שהיו ראיות שהוא העביר עובדים לאחרים.

אפרת לב ארי: אני לא רוצה להגיד שהוא סחר, כי זה הכול לכאורה, אבל הוא עשה שימוש שלא כדין בהיתר שלו.

אבתיסאם מראענה: לא אתקיל אותך במספרים, כי זה לא פייר, אלא אם כן באת מוכנה.

אפרת לב ארי: אם צריך, אוכל להשלים נתונים בכתב לוועדה.

אבתיסאם מראענה: יופי.

אבתיסאם מראענה: הוועדה תבקש נתונים לגבי שלוש-ארבע השנים האחרונות, שבהן אכפתם את הסחר בהיתרים.

אבתיסאם מראענה: נשמח לקבל נתונים על העניין.

אבתיסאם מראענה: חבר הכנסת אוסאמה סעדי, מרחבא.

אוסאמה סעדי: אהלן אהלן.

אוסאמה סעדי: (אומר דברים בשפה הערבית).

אבתיסאם מראענה: יש לנו תחלופה עם חברי כנסת ערבים דווקא היום.

אבתיסאם מראענה: תודה.

אבתיסאם מראענה: נשמח לשמוע את מיכל תג'ר מקו לעובד.

מיכל תג'ר: אני רוצה להעיר כמה הערות.

מיכל תג'ר: לגבי האפליקציה בחלק העובדים – לא ראינו אף עובד שמכיר שזה בכלל קיים.

מיכל תג'ר: אני מבקשת לדעת איך והאם פרסמו לעובדים את האפשרות הזאת, למצוא מעסיק דרך האפליקציה, ואולי נתנו להם לא רק לינק או קישור אלא אפילו הדרכה איך להשתמש בזה, מה הם צריכים למצוא וכו'.

מיכל תג'ר: הנתונים של 10,000 משתמשים כבר נשמעים מוזרים.

מיכל תג'ר: אני מאוד בספק אם זה משתמשים שמועסקים בישראל, יכול להיות שאלה מבקשי עבודה חדשים.

מיכל תג'ר: אני לא יודעת, אבל עדיין חשוב להגיד שיש כ-100,000 עובדים בהיתר, זאת אומרת, גם 10,000 זה עדיין אומר ש-90% מהעובדים לא יודעים על האפשרות הזו, נכון לרגע זה.

מיכל תג'ר: היות שקו לעובד לא יודע על האפשרות הזו, אז זה לא נראה לי מאוד שימושי.

מיכל תג'ר: אני חושבת שצריך לתגבר מאמץ כדי שזה יהפוך לכלי משמעותי.

מיכל תג'ר: הנושא השני, שנוגע לאכיפה, שגברתי שאלה עליו – לנו יש נתוני חופש מידע שמדברים על אולי פעם אחת מאז ומעולם שנשלל היתר למעסיק של עובד פלסטיני שמכר את ההיתר.

מיכל תג'ר: ככל שרשות האוכלוסין וההגירה רוצה להראות שיש יותר מאחד – בסדר, אלה הנתונים שאצלנו.

מיכל תג'ר: אני מנסה להגיד שזה כלי סופר לא שימושי.

מיכל תג'ר: אני יכולה להגיד יותר מזה: אם אתם הולכים למעבר אייל, יש שם בודקה שמוכרים בה היתרים.

מיכל תג'ר: כל מה שצריך זה לראות את שם המעסיק בבודקה, מי מוכר את ההיתרים.

מיכל תג'ר: הדברים הם שם.

מיכל תג'ר: זה לא רק הרשות וזה לא רק אכיפה מנהלית, זו גם אכיפה פלילית.

מיכל תג'ר: ב-2013 היה כתב אישום פלילי, היה בן אדם שישב בכלא על זה שהוא מכר היתרי העסקה לפלסטינים, אני חושבת שקראו לו כהן.

אבתיסאם מראענה: מאיר כהן, אם אני לא טועה.

מיכל תג'ר: אני לא זוכרת בדיוק, אבל היה משהו כזה.

מיכל תג'ר: מה שאני מנסה להגיד שזה כל כך out there, שאין שום בעיה לעשות אכיפה פלילית.

מיכל תג'ר: כמובן, זה גם עבירות מס חמורות.

מיכל תג'ר: משום מה, זה לא מעניין אף אחד, אני באמת לא יודעת להגיד למה.

אבתיסאם מראענה: תודה, מיכל.

מיכל תג'ר: על 9,000 המכסות שהם גאים בהן, אני רוצה להגיד עוד מילה.

אבתיסאם מראענה: אבל תפרגני, מיכל.

אבתיסאם מראענה: תפרגני.

מיכל תג'ר: אני מפרגנת ל-9,000 מכסות, אבל התחייבו להמון דברים במסגרת ה-9,000 האלה – מבחני מיון, הכשרות בטיחות.

מיכל תג'ר: פתאום הם מחלקים את זה?

מיכל תג'ר: מה, זה גרעינים?

מיכל תג'ר: על בסיס מה?

מיכל תג'ר: כל בן אדם צריך להראות שהוא נשוי?

מיכל תג'ר: זה פתח למאכערים.

מיכל תג'ר: יש רשימה, יש רשימת המתנה, יש הכשרות, יש מבחנים מקצועיים?

מיכל תג'ר: זה נעשה בצורה שממש קוראת למה שכינית בתחילת הישיבה סחר מכר.

מיכל תג'ר: תודה.

אבתיסאם מראענה: תודה.

אבתיסאם מראענה: אני רוצה להפנות שאלה למשרד האוצר – רשות המיסים.

אבתיסאם מראענה: שגב אמוץ רז, שלום לך.

אבתיסאם מראענה: מה שלומך.

שגב אמוץ רז: שלום.

שגב אמוץ רז: מצוין, תודה רבה.

אבתיסאם מראענה: ספר לנו מה אתה יודע על הסחר מכר שאנחנו מדברות עליו.

אבתיסאם מראענה: תאיר את עינינו.

שגב אמוץ רז: אני ממטה החקירות של מס הכנסה ברשות המיסים.

שגב אמוץ רז: נחשפתי לנתונים האלה אתמול, וניסיתי לעשות בדיקה מה הנתונים שיש אצלנו.

שגב אמוץ רז: ברשות המיסים, הפעילות כנגד העלמות מס היא לא על תופעות.

שגב אמוץ רז: זאת אומרת, אנחנו פועלים על עבירות של העלמות מס, לא על תופעות של סחר בנשק, סחר בסמים, סחר בהיתרים של עובדים זרים או גם סחר חוקי, שלא מדווחת הכנסה.

שגב אמוץ רז: אנחנו פועלים באופן רוחבי על כל מידע שמתקבל ברגע שיש חשדות לעבירות מס.

שגב אמוץ רז: עם זאת, עכשיו נחשפתי לנתונים שמיכל ציינה, ובאמת הדברים נמצאים שם.

שגב אמוץ רז: ניקח לתשומת ליבנו לייצר את ההרתעה גם במקום הזה.

שגב אמוץ רז: מפה אני רוצה לקרוא לרשויות האחרות: כל מידע על גורם ספציפי – כי אנחנו לא פועלים על תופעות, אנחנו פועלים על ישויות – ברגע שמתקבל מידע על העלמת מס ספציפית אנחנו יכולים להיכנס ולעשות.

שגב אמוץ רז: אנחנו לא יכולים לעשות את הפישינג הזה, אני לא יכול לבדוק את כל הקבלנים או את כל אלה שקיבלו היתרים, צריך מידע קונקרטי על עבירת מס.

אבתיסאם מראענה: אני משתדלת להבין, האמת.

אבתיסאם מראענה: קודם כול, אני בתדהמה שאתה לא מכיר את התופעה.

אבתיסאם מראענה: אנחנו מדברות על התופעה הזאת הרבה זמן.

אבתיסאם מראענה: אני בכנסת כמה חודשים, אבל זה לא נושא שהמצאתי, זה לא דיון שמתקיים כאן בפעם הראשונה.

אבתיסאם מראענה: זה נושא של כל כך הרבה שנים, התרענו עליו, הסוגיה הזאת נמצאת במשרד המשפטים בדוח של דינה דומיניץ.

אבתיסאם מראענה: כנראה הרשויות לא מדברות, ואני אוהבת להיות המונסק בין כל הרשויות.

אבתיסאם מראענה: תגידו לי איפה טעינו, איך יכול להיות שמשרדי הממשלה, כשיש הרבה כסף – אם אני לא טועה, אנחנו מדברות על כמעט 300 מיליון שקלים בשנה שעובדים פלסטינים משלמים כל חודש כתוצאה מסחר מכר, ורשות המסים שעובדת טוב – תסבירו לי מה קרה פה.

אבתיסאם מראענה: אני חייבת לציין ולפרגן, כי לפעמים גם זה חשוב: קראתי את הדוח שלך, של מחלקת המדינה האמריקנית, ואני רוצה להגיד לך – נהניתי.

אבתיסאם מראענה: לא שאנחנו מדינה שוואו, יש בה את הדבר הזה, שהוא כל כך עצוב, אבל נהניתי לקרוא חומר שקוף, שמייצר שקיפות, שמציג שקיפות.

אבתיסאם מראענה: עשית עבודה מדהימה.

אבתיסאם מראענה: אם זו רק את או משרד המשפטים, אז קבלי את הפרגון.

אבתיסאם מראענה: באמת עבודה מדהימה ומרשימה וכל כך חשובה.

דינה דומיניץ: תודה רבה.

דינה דומיניץ: קודם כול, אני רוצה להגיד שאנחנו בשיח כל הזמן עם הגופים הרלוונטיים שנמצאים כאן.

דינה דומיניץ: האמת היא שדווקא עם משרד האוצר טרם יצא לנו לדבר בנושא הזה ואני שמחה ליצור את הקשר בממשק הזה, כי עד עכשיו לא קלטתי שזה גורם משמעותי בטיפול.

דינה דומיניץ: אם אנחנו מדברים על הדוח, אני רוצה לשים טיפה בהקשר ולהגיד בתחום המאבק בסחר בבני אדם – כמובן, סחר בהיתרים זה לא סחר בבני אדם; זו אותה מילה, אבל המשמעות שונה – אנחנו מחויבים לפעול בכלים שלובים כדי להיאבק בהצלחה בסחר בבני אדם.

דינה דומיניץ: אנחנו צריכים גם לבצע אכיפה, אנחנו צריכים להגן על הקורבנות ואנחנו צריכים לחשוב איך אנחנו מונעים מראש את התופעות האלה.

דינה דומיניץ: כשאנחנו מדברים על מניעה של תופעות, כשיש לנו קרקע פורייה כזו, של עובדים שממילא מגיעים מאוכלוסייה פגיעה, שצריכים לשלם הרבה כסף דמי תיווך בשביל הזכות לעבוד בישראל, אז מבחינתי, ברגע שהם דורכים פה הם כבר תחת נטל ושיעבוד והדרך משם לסחר בבני אדם ולתופעות של עבדות ועבודות כפייה היא מאוד קצרה.

דינה דומיניץ: לכן אנחנו רואים חשיבות גדולה בפעולה נגד התופעה של סחר בהיתרים ויש לוודא שיש פיקוח על העובדים הפלסטינים בישראל מבחינת רשויות האכיפה השונות – לא רק המשטרה, גם רשות האוכלוסין וההגירה וגם זרוע העבודה במשרד הכלכלה – כדי לוודא שהזכויות של העובדים נשמרות ושהעובדים שלנים פה, למשל, בישראל, יש פיקוח על תנאי המגורים, האשרה, הנושא הרפואי וכו'.

דינה דומיניץ: לכן אנחנו פועלים בצוות שהוקם לשיפור המניעה הכללית שלנו בתחום, ואחת מהמלצות הצוות – הצוות הזה נמצא בשלב של הגשת המלצות עכשיו – היא להקים צוות ייעודי ספציפי, שידון בנושא העובדים הפלסטינים בישראל, איך למנוע מצבים של ניצול ואיך למנוע את הסחר בהיתרים ולטייב את הרפורמה, שהיא כלי מאוד חשוב, שאנחנו רואים בה חשיבות מאוד גדולה.

דינה דומיניץ: אנחנו עובדים יחד עם המינהל האזרחי.

דינה דומיניץ: המינהל האזרחי הביע נכונות לשבת בשולחן עגול כזה, וגם יתר המשרדים הביעו נכונות לשבת בשולחן כזה, ואנחנו מאוד מקווים שזה משהו שיוכל לצאת לדרך ויכול להוות פלטפורמה לשיח משותף.

דינה דומיניץ: נשמח שגם משרד האוצר יצטרף לשולחן הזה וננסה יחד, כי אנחנו מבינים שזה נושא שהסמכויות שלו מפוצלות בין מספר גורמים בתוך הממשלה.

דינה דומיניץ: אני חושבת שנכון יהיה לראות איך אנחנו מטייבים את הממשקים בינינו כדי לקדם את זה.

אבתיסאם מראענה: תודה, דינה.

אבתיסאם מראענה: חברי, חבר הכנסת אוסאמה סעדי, דקיקה, שנייה, רק אציג את הדברים הספציפיים שנמצאים במצגת.

אבתיסאם מראענה: לא היינו צריכות לעבוד קשה כדי לחפש איך מוכרים ומקבלות ומקבלים את ההיתרים – מה קורה ברשתות החברתיות, בווטסאפים, שדרך ארגונים אזרחיים וגם דרך העבודה הפנימית שלנו - - -

קריאה: שלחו לנו מצגת מעודכנת עם כתב יותר גדול, שיהיה יותר ברור.

אבתיסאם מראענה: איזה צוות מדהים יש לנו בכנסת.

אבתיסאם מראענה: זה הדבר הכי טוב שקורה בעולם – הכול מתוקתק, הכול מדויק, המסך היה ריק ועכשיו עלה.

קריאה: למה אתה לא מראה את מספרי הטלפון?

אבתיסאם מראענה: לא, אדוני, אתה לא אומר לו מה לעשות.

אבתיסאם מראענה: הם לא עובדים אצל אף אחד.

אבתיסאם מראענה: הם עושים עבודה מושלמת, והוא יודע טוב מאוד מה אנחנו צריכות להציג.

אבתיסאם מראענה: מספרי טלפון נוכל להעביר; אם הם לא ימצאו את הדרך, יש לנו מאגר של מספרי טלפון.

אבתיסאם מראענה: לא באנו לפה לעשות עבודת משטרה וחקירות, אנחנו רק רוצות לשקף את המציאות.

אבתיסאם מראענה: היתרי עבודה – היתר עבודה בהתנחלויות בישראל ובגדה לבעלי זכאויות: עלות – 2,300 שקל בחודש; היתר לינה בישראל; תלוש שכר תוך 17–21 יום; ביטוח; הנפקה מיידית או עד 24 שעות.

אבתיסאם מראענה: בקיצור, מוכרים להם חלום, חלום לקבוצה כל כך מוחלשת.

אבתיסאם מראענה: כשיגיעו לישראל, אף אחד לא מבין כלום – איזה ביטוח, על מה מדברים איתו, איפה לנים, שום זכותון ואף אחד לא יודע מה הזכויות שלו.

אבתיסאם מראענה: מוכרים להם – מה, לא יקנו?

אבתיסאם מראענה: יקנו, כי אנשים רוצים לצאת לעבודה, זה הפתח היחיד שיש לאוכלוסייה הפלסטינית להגיע לישראל בשביל לעבוד ולהתפרנס.

אבתיסאם מראענה: מנצלים אותם.

אבתיסאם מראענה: מספרי הטלפון מפורסמים בכל כך הרבה מקומות, הכול שקוף.

אבתיסאם מראענה: אני לא צריכה להיות חוקרת משטרתית מדופלמת כדי להגיע לנתונים האלה.

אבתיסאם מראענה: יש לנו אותם, הטלפונים קיימים, אתן מוזמנות ומוזמנים ליצור אתנו קשר וגם תחפשו בעצמכם, אני סומכת על מדינת ישראל.

אבתיסאם מראענה: פשוט תעבדו בדבר הזה, הדבר הזה הוא רחב מאוד מאוד בהיקפו.

אבתיסאם מראענה: זה נע בין 2,000 עד 2,500 שקל בחודש, זה מפורסם בקבוצות ווטסאפ.

אבתיסאם מראענה: זה מעבר קלקיליה, מעבר אייל.

אבתיסאם מראענה: ביקרתי שם לפני חודש וחצי, הבנתי שהתחנה שמבצעת את המכירה של ההיתרים מתקיימת ליד שווארמיה קטנה, ליד בית קפה קטן.

אבתיסאם מראענה: הכול ברור, עם שלטים, לא צריך לעבוד כל כך קשה כדי למגר את התופעה, והגיע הזמן למגר אותה.

אבתיסאם מראענה: אדוני, אתן לחבר הכנסת אוסאמה סעדי להגיד את דברו ואז אתן לך רשות דיבור.

אוסאמה סעדי: גברתי היושבת-ראש, אם תסתכלי בשקף הזה, למטה יש פרטי התקשרות: 059, ומתחת לזה 052.

אוסאמה סעדי: 059 זו רשת ג'וואל ו-052 זה סלקום, וזה מה שאמרנו כל הזמן, שיש שיתוף פעולה הדוק בין גורמים מישראל לבין גורמים ברשות הפלסטינית, ושניהם מנצלים את העובד המסכן.

אוסאמה סעדי: איפה רשות המיסים?

אוסאמה סעדי: יש דוחות רבים של מבקר המדינה, שכתבו על התופעה של הסחר מכר ועל התופעה של סחר בהיתרים.

אוסאמה סעדי: בכנסת הקודמת, עם יו"ר ביקורת שהיה, חבר הכנסת לשעבר עפר שלח, קיימנו מספר ישיבות על העניין הזה והמינהל האזרחי והצבא הגיעו ואמרו שעובדים על הרפורמה, שמדברים עליה מ-2016.

אוסאמה סעדי: אם אתם אומרים שהרפורמה הזאת התחילה לפעול וקו לעובד, שהוא האמון ומייצג את הפועלים הפלסטינים והעובדים הזרים, לא יודע על הרפורמה הזאת, ומיכל תג'ר אומרת שהיא מטילה ספק בזה, אז אני, גברתי היושבת-ראש, מביע חשש שמא עשינו רפורמה אבל הכול עדיין זורם אותו דבר – יש רפורמה, אתה יכול לעבור לאפליקציה, אבל התופעה עדיין נמצאת בשטח.

אוסאמה סעדי: מי שרוצה לסחור – סוחר, ומי שרוצה לפנות – פונה.

אוסאמה סעדי: ככה לא עושים רפורמה, עם כל הכבוד.

אוסאמה סעדי: זה ישראבלוף, ואנחנו לא רוצים את זה.

אוסאמה סעדי: אם אנחנו רוצים לשים קץ לתופעות האלה, אז צריך באמת למנוע מתן היתרים, אלא בדרך הזאת, וצריך לפרסם את זה.

אוסאמה סעדי: אמרתי, גברתי היושבת-ראש, בישיבה הקודמת ובישיבה לפניה: תעשו את זה עם משרד העבודה ברשות הפלסטינית, תעשו את זה מאורגן, ואז משרד העבודה ברשות הפלסטינית תשלח את כל הבקשות.

אוסאמה סעדי: תבדקו את הבקשות, תבדקו מבחינה ביטחונית את הסיווג, את הכול ואז אתם מפרסמים שזו רשימת העובדים והעובד יכול לקבל את ההיתר שלו וללכת למעסיק.

אוסאמה סעדי: אבל אם זו רק אפליקציה ועד שיפנה ועד שיקבל תשובה, אז אנחנו יודעים שכוחות השוק – והאנשים האלה חזקים מאוד, משני הצדדים – ימשיכו לעשות אותו דבר, ואז כאילו ענינו לדוחות המבקר, עשינו את שלנו, אבל זה לא זה.

אבתיסאם מראענה: אני מאוד רוצה לקוות שבאמת יש פה תהליך, שיש פה יציאה לדרך.

אבתיסאם מראענה: אני מאוד רוצה להאמין בכל הרשויות במדינת ישראל ובמה שהיא יכולה לתת ומברכת על הרפורמה.

אבתיסאם מראענה: ביקשנו תשובות לדברים - - -

אוסאמה סעדי: רצינו את הרפורמה הזאת.

אבתיסאם מראענה: מצוין.

אוסאמה סעדי: אנחנו רוצים ליישם בפועל ולא רק למראית עין.

אוסאמה סעדי: אם יש רפורמה ונהלים בערבית – שישלחו לנו, שגם אנחנו נפרסם את זה.

אוסאמה סעדי: נדאג שהכול יתפרסם.

אבתיסאם מראענה: אתה לא רוצה לפרסם את זה, חבר הכנסת אוסאמה סעדי.

אבתיסאם מראענה: מה, תשלח את זה לחברים שלך הפלסטינים?

אוסאמה סעדי: לא, נפרסם את זה בווטסאפ, בעיתונים, בכל אמצעי התקשורת.

אוסאמה סעדי: גברתי היושבת-ראש, העובדים מחכים לזה.

אבתיסאם מראענה: אתה צודק, זה מה שביקשנו.

אוסאמה סעדי: העובד שמשלם 2,300 שקל ו-2,500 שקל, הוא מחכה.

אוסאמה סעדי: את יודעת כמה אנשים מחכים לרפורמה הזאת?

אוסאמה סעדי: זה צריך להגיע אליהם.

אבתיסאם מראענה: אתה צודק, חד-משמעית.

אבתיסאם מראענה: ספרו לנו מה היחסים שלכם עם משרד העבודה ברשות הפלסטינית, מאוד נשמח לדעת על הקשר שמתקיים, אם בכלל, ומה טיבו.

מורן חדד: בתחושה שלנו, הגענו לדיון הזה עם בשורה.

אבתיסאם מראענה: אני מסכימה.

מורן חדד: אני חושבת שזה שיש אתר ויש אפליקציה והצלחנו למצוא את החברה שתפתח – כל התהליך, לא אלאה אתכם, אתם יודעים ממתי הרפורמה קיימת וכיתתנו רגליים ועכשיו יש אתר ויש אפליקציה.

מורן חדד: בעיניי, ברמה האישית, זו בשורה.

אבתיסאם מראענה: כיתתם מוחות את מתכוונת, לא צריך רגליים.

מורן חדד: גם רגליים.

מורן חדד: יש אתר ויש אפליקציה, וזו בשורה.

מורן חדד: אבל צריך לזכור, ולדעתי כולם מבינים את זה כי כולנו פה ברי דעת – זה לא שאלטר.

מורן חדד: גם כשהעלינו את האתר והעלינו את האפליקציה, תופעות שבני אדם רגילים לנהוג בהן לא ייעלמו כלא היו.

מורן חדד: זה ייקח זמן, זה יהיה תהליך.

מורן חדד: אנחנו רוצים לראות מגמה לאורך זמן, אנחנו רוצים לראות את התהליך הזה קורה.

מורן חדד: כבוד היושבת-ראש, את העלית את זה, צריך לקבוע מדדים או סממנים שיראו לנו שהתופעה הזאת באמת מצטמצמת.

מורן חדד: חשוב לי לומר: 1.

מורן חדד: שלצד זה יש תהליך הסברה, שצריך להרחיב אותו ולמנף אותו; 2.

מורן חדד: יש תהליכים נוספים שצריכים לקרות כדי שהדבר הזה יקרה.

אבתיסאם מראענה: הסיכום לגבי תהליך ההסברה, מאוד אשמח שתשלחו לנו תוכנית – איזה סוג של הסברה, מה ההיקף שלה – רק בשביל הפרוטוקול.

אבתיסאם מראענה: תודה.

מורן חדד: נשלים פרטים.

מורן חדד: דובר פה על זה שיהיה אתר אבל בסוף אנשים ימשיכו לעמוד בבודקה לעשות את מה שהם עושים.

מורן חדד: דיברו פה על האכיפה המנהלתית מול המעסיקים – מה צריך לעשות אם המעסיק משתף עם זה פעולה והוא יודע שהוא מעסיק מישהו ללא היתר בפועל.

מורן חדד: זאת אומרת, יש פה הרבה דברים שלא חונים במשרד אחד וצריך לאחוז ידיים ולנסות להבקיע גם באירוע הזה.

מורן חדד: דבר נוסף, לגבי משרד העבודה הפלסטיני.

מורן חדד: בפורום הזה אני מרשה לעצמי לדבר פתוח; ככלל, אנחנו עובדים מול משרדי הממשלה ברשות הפלסטינית, אנחנו מדברים אתם, גם משרד העבודה הוא ביניהם.

מורן חדד: אנחנו בשיח שוטף אתם, אנחנו מעלים מולם גם את התהליכים שאנחנו, מדינת ישראל, מתכוונים לאכוף ולעשות, גם אם זה לא עולה כדרישה מהם.

מורן חדד: כמו למשל, לאחרונה הסברנו להם על חוק המזון וצמצום השימוש במזומן, שאנחנו מבינים שהם צריכים להתערב בזה, וגם דברים שהם מעלים אלינו.

מורן חדד: כמו שפה אין אכיפה 100% על התהליך ולא מצליחים לעצור כל אדם שעושה שימוש לא חוקי ומוכר היתרים, גם שם קשה להם להגיע לכל המאכערים, קשה להם להגיע לקוצו של יו"ד ולדעת בדיוק מי עושה ולמה.

מורן חדד: זה תהליך שהוא תהליך משותף, כמו שנאמר פה.

מורן חדד: חבר הכנסת יצא, רציתי לענות לו ולומר לו שהוא אמר דברי חוכמה בסוף דבריו, שבסוף מדובר באנשים, בתרבות, בתופעות שאנשים עושים היום, וככל שיהיה שיתוף פעולה הדוק - - -

אבתיסאם מראענה: תרבות עבריינית, את מתכוונת.

אבתיסאם מראענה: רק בואי נסביר.

מורן חדד: לצערי, נכון.

מורן חדד: אנחנו מדברים עם משרד העבודה, הוא מכיר, אנחנו משוחחים איתו על כך.

מורן חדד: גם הוא מבין שזה פוגע בהכנסות.

מורן חדד: בסוף אותו פועל פלסטיני שמשתכר בישראל, אם יש ספסרות וחלק מזה נלקח ממנו, הוא נכנס עם פחות כסף לרשות.

מורן חדד: הם מבינים את התופעה בדיוק כמונו, ואנחנו מנסים להעלות את זה למודעות כמה שיותר.

אבתיסאם מראענה: תודה, מורן.

אבתיסאם מראענה: אדוני, אתה רוצה להגיד משפט וחצי?

שגב אמוץ רז: רציתי לומר שניצור את שיתופי הפעולה האלה, דוגמת השולחן העגול, שאנחנו עושים בהרבה תחומים.

שגב אמוץ רז: זה פשוט עוד תחום שייכנס, נמצא את הדרך.

אבתיסאם מראענה: יופי, מעולה.

אבתיסאם מראענה: מוחמד סואעד, תפדל אוסתאזי.

אבתיסאם מראענה: מוחמד סואעד מהסתדרות העובדים הלאומית בישראל.

מוחמד סואעד: גברתי היושבת-ראש, צהריים טובים.

מוחמד סואעד: הנושא שאנחנו מדברים עליו כרגע בא מהרפורמה של שנת 2016, שמספרה 2174, שבין היתר, היא באה לדבר על כל הבעיות של העובד הפלסטיני במעברים, אם זה באזורי התעסוקה וחיפוש העבודה.

מוחמד סואעד: עם כל הכבוד לאפליקציה ולכל העדכונים, נכון להיום – ואני יודע את זה מהשטח, כי אני נפגש עם הפועלים הפלסטינים שם – כשהעובד הפלסטיני נכנס לאפליקציה, אפילו לחפש את המעסיק שלו, הוא מגיע לשלב כזה שהוא רושם הפרטים שלו, ואז המסך נעלם.

מוחמד סואעד: עם כל הכבוד למשרד הביטחון ולמינהל האזרחי, יש שם איזשהו באג, שאין את הקשר כשהוא מגיע למצוא את המעסיק שהוא רוצה לעבוד אצלו.

מוחמד סואעד: לכן זה פתח לזה שהוא פונה למאכערים, לספסרות, כדי להשיג אישור ההעסקה לעבוד בישראל.

מוחמד סואעד: לצערי, יום אחרי יום זה הולך ומחמיר.

מוחמד סואעד: מגיע עובד פלסטיני שמשתכר בחודש 4,000–5,000 שקל, והוא משלם 2,300 שקל למאכער, לספסר.

אבתיסאם מראענה: אני חושבת שאתה מעלה לדיון סוגיה מאוד מהותית, ואשמח לשתף את המחשבות שלי עם הגברת עדית.

אבתיסאם מראענה: היחסים בין ישראל לרשות הפלסטינית – אנחנו בסכסוך מתמשך, לצערי הרב, עוד לא הגענו למצב של שלום ואמון שמתקיים.

אבתיסאם מראענה: הקיום של האפליקציה הזאת, שמתווכת ביחסים כל כך מסוכסכים – מחר יש משהו קטן ביטחוני, מלחמה קטנה – הכול מתפרק, אנשים לא עובדים, כן עובדים.

אבתיסאם מראענה: היכולת למסור את המידע דרך אפליקציה, לאן זה הולך?

אבתיסאם מראענה: אני אומרת את זה באמת, כי אני חושבת שאפשר להגיד בוודאות שהאינטרס שלנו משותף, שתהיה לנו מדינה מדהימה ומהממת, ששומרת על הזכויות של כולם וכולן.

אבתיסאם מראענה: אנחנו מסכימות, אני לא מערערת על זה.

אבתיסאם מראענה: אני שואלת איך אנחנו מביאות את המקום הזה והאם יש מודעות בכלל שהאפליקציה הזאת באמת באה לשרת את העובד הפלסטיני ואת המעסיק הישראלי, ושלא יקרה שהוא פתאום נתקל – הוא מסר את כל הפרטים שלו, ופתאום מסך שחור.

אבתיסאם מראענה: מבחינת העובד הפלסטיני, הוא אומר: לקחו את כל הפרטים שלי, למה אני צריך להמשיך להזין את הנתונים?

אבתיסאם מראענה: מי לוקח את הפרטים שלי?

אבתיסאם מראענה: הצבא מעורב?

אבתיסאם מראענה: כל הסוגיה הזאת היא סוגיה שאני חושבת שצריך לשים על השולחן, להבין אותה לעומק, ומה ההשלכות שלה.

אבתיסאם מראענה: האם באמת נצליח לבנות את האמון הזה ונצמצם את הסחר בהיתרים או שנגיד שעשינו – כמו שחבר הכנסת אוסאמה סעדי אמר – ניסינו את הרפורמה ובסופו של דבר זה לא צלח כי יכול להיות שזו בעיה באמון?

אבתיסאם מראענה: אני שמה את זה על השולחן, כל הנושא של תשתיות, אינטרנט וסיבים.

אבתיסאם מראענה: אנחנו מדברות על שטחים עצומים ברשות הפלסטינית, שכל הסיפור של האינטרנט, ההנגשה והחיבורים לא קיים, בטח לא כמו במדינת ישראל.

אבתיסאם מראענה: זו לא מדינה מתוקנת, זו לא מדינה מערבית.

אבתיסאם מראענה: האם כל היחסים האלה צריכים להיות מושתתים על האפליקציה הזאת?

עדית זרגריאן: אנחנו חושבים שזה תהליך שהוא נוח גם לפועל וגם למעסיק.

עדית זרגריאן: זה העתיד שאליו אנחנו הולכים, בסוף אנחנו הולכים לזה שאת מירב הפעולות נוכל לעשות באמצעים דיגיטליים.

עדית זרגריאן: האפליקציה הזאת נבדקת גם ביחס לסוגיות אבטחת המידע, וגם בהחלטת הממשלה הכוונה הייתה שנגיע למצב שבו בסוף יש תהליך מתממשק מחשובי.

עדית זרגריאן: אני אומרת עוד פעם: זה תהליך מדורג.

עדית זרגריאן: אנחנו צריכים לתגבר – וגם אמרנו שנעביר את התוכנית – את ההסברה שלנו ואיך נוכל להנגיש את זה לכמה שיותר אנשים.

עדית זרגריאן: כשהפועל נרשם לאפליקציה השם שלו מופיע כמישהו שמחפש עבודה, והוא גם יכול – משהו שהוא יחסית חדש – לראות מודעות דרושים שהמעסיק מפרסם ולהתקשר אליו.

עדית זרגריאן: אנחנו שם, אנחנו בתהליך הזה, אנחנו מקווים שזה באמת ייצור האמון בין המעסיק למועסק.

עדית זרגריאן: ככל שנתגבר את מערך ההסברה שלנו ככה גם נגיע למקום טוב יותר.

אבתיסאם מראענה: תודה.

אבתיסאם מראענה: מוחמד, תפדל.

אבתיסאם מראענה: אתה עובד עם הפלסטינים, תמקם אותנו.

מוחמד סואעד: אני יכול לספר על מקרים שצפו לאחרונה.

מוחמד סואעד: למשל, עובד פלסטיני שרוצה לחפש מעסיק ישראלי: אם אין לו תעודת זהות ביומטרית – הוא לא יכול להיכנס לאפליקציה; אם אין לו את החיסון – את כל החיסונים היו עושים במעברים.

מוחמד סואעד: מזה תקופה, ומשרד הביטחון יודעים, כל הנושא מועברים לרשות הפלסטינית.

מוחמד סואעד: הרשות צריכה לעדכן את משרד הביטחון, וזה איטי ומעכב את הנפקת אישור התעסוקה.

מוחמד סואעד: דיברו קודם לגבי המעסיק בצד הישראלי, עם האכיפה.

מוחמד סואעד: זה כלום, זה לא מתקדם.

מוחמד סואעד: אין אכיפה, למעסיק הישראלי יש את המאכער בצד הפלסטיני, שעושים את כל הראיונות שם.

מוחמד סואעד: הספסר הפלסטיני בטלפון אחד יודע להתקשר לעובדים, לראיין אותם.

מוחמד סואעד: זו השיטה, זה מה שהולך.

מוחמד סואעד: בעיניי, בתוך האפליקציה של אלמונסק, אם יש אפשרות שהעובד, אפילו בהתחלה, יבחר ארגון שמייצג אותו כאן, שייצור איתו קשר - - -

אבתיסאם מראענה: לא, עכשיו אתה מפרסם את עצמך.

אבתיסאם מראענה: אל תעשה לי את זה, מוחמד.

אבתיסאם מראענה: לא טוב.

מוחמד סואעד: לא לא, אני מתכוון להקל על העובד.

מוחמד סואעד: לעובדים הזרים - - -

אבתיסאם מראענה: תעשה זכותון בעצמך, מה זה קשור אלינו?

מוחמד סואעד: גברתי היושבת-ראש, לעובדים הזרים יש את נושא התאגידים.

מוחמד סואעד: אז בעיניי, העובדים הפלסטיניים, נאגד אותם בתוך תאגידים, כמו העובדים הזרים שמצבם, לצערי, של העובדים הסינים שעובדים בענף הבנייה הוא יותר טוב מהעובדים הפלסטינים.

אבתיסאם מראענה: בסדר, בהחלט נדון בסוגיה הזאת.

אבתיסאם מראענה: תודה, מוחמד.

אבתיסאם מראענה: יצחק מויאל פה?

ואאיל עבאדי: הוא לא כאן, אני במקומו.

אבתיסאם מראענה: בבקשה.

ואאיל עבאדי: אני עו"ד, מנהל חטיבה ארצי בהסתדרות העובדים החדשה, אחראי על העובדים הפלסטינים.

ואאיל עבאדי: מזה שלושה חודשים, מיוני, אני מטפל אך ורק בעניינם של העובדים הפלסטינים בהסתדרות העובדים החדשה.

ואאיל עבאדי: שמעתי כאן מצב שבתיאוריה הוא מדהים, זה כמו גן עדן.

ואאיל עבאדי: אבל לפחות פעם בשבוע אני נמצא במעברים ב-5:00 בבוקר, מהצפון ועד תרקומיא בדרום.

ואאיל עבאדי: מה שחברתי תיארה, לא ראיתי שם.

אבתיסאם מראענה: גברתך, היא לא חברתך.

ואאיל עבאדי: גברתי.

ואאיל עבאדי: לא ראיתי את זה שם, זה עדיין אותו דבר.

ואאיל עבאדי: הסחר בהיתרים אפילו עלה, הקצב עלה, לפי מה שאני ראיתי.

אבתיסאם מראענה: למה אתה נמצא במעברים?

אבתיסאם מראענה: בתור מה?

ואאיל עבאדי: לשמוע את העובדים, לבדוק את תנאי כניסתם, תנאי העברתם.

ואאיל עבאדי: אני גם עושה להם הכשרות בטיחות, עבודה בגובה.

ואאיל עבאדי: אני מדבר איתם פנים אל פנים, בשבת אני נכנס לשם ומדבר עם הרבה אנשים שם.

ואאיל עבאדי: לא ראיתי, לא בטלוויזיה שלהם, לא שמעתי ברדיו שלהם בשפה הערבית ולא קראתי בעיתונות שלהם – אני בכל שבת קונה את העיתונים שם וקורא אותם שם – לא על האפליקציה ולא על האתר.

ואאיל עבאדי: אין שם פרסום בכלל.

ואאיל עבאדי: בבוקר אני עומד במעבר ויוצאים משם עשרות אלפים, לא שמעתי מהם שהם מכירים את האפליקציה.

אבתיסאם מראענה: בוא ניתן להם צ'אנס שיעדכנו אותו.

אבתיסאם מראענה: אנחנו בתהליך, ניתן לדבר הזה לקרות, נברך על העניין.

ואאיל עבאדי: אם הם יצטרכו עזרה, גם בפרסום, גברתי, אנחנו מוכנים להירתם למשימה ולעזור להם.

ואאיל עבאדי: יש לנו דף פייסבוק בערבית, יש לנו דף באינטרנט בערבית, שהרבה עובדים פלסטינים נכנסים אליו ומשתמשים בו.

אבתיסאם מראענה: יופי, אז תהיו בקשר.

אבתיסאם מראענה: אני לא אלמונסק אבתיסאם, אני חושבת שיש פה הרבה תיווכים.

אבתיסאם מראענה: ג'יסון מהיוזמה לצמצום הסכסוך, בבקשה.

אבתיסאם מראענה: אפשר לבטל אותו בכלל או רק לצמצם?

ג'ייסון סילברמן: תודה רבה.

ג'ייסון סילברמן: אני שמח שנושא האכיפה עלה באופן ספציפי.

ג'ייסון סילברמן: כמו שאמרו פה רבים ורבות, הנהלים שנכתבו על ידי רשות האוכלוסין וההגירה נכנסו לתוקף בדצמבר 2020.

ג'ייסון סילברמן: הייתה החלטת ממשלה שאושרה לפני שש שנים, ועכשיו אנחנו מבינים שהושקה אפליקציה במינהל האזרחי – אלמונסק – אבל המצב נשאר בדיוק אותו דבר, וזאת משום היעדר אכיפה, לדעתנו.

ג'ייסון סילברמן: בשלב הזה של הדיון, אני עדיין לא מבין מי הגוף, למי יש סמכות לאכוף סחר בהיתרים.

ג'ייסון סילברמן: פנינו למספר גורמים כדי להבין מי באמת בעל הסמכות לאכיפת סחר בהיתרים, כי בלי אכיפה התופעה תימשך גם אחרי שכל הפעולות האלה יתבצעו.

ג'ייסון סילברמן: פנינו לרשות האוכלוסין וההגירה, במסגרת בקשת חופש מידע, ושאלנו אותם: האם יש לכם תוכנית אכיפה כדי להקטין סחר בהיתרים?

ג'ייסון סילברמן: הם אמרו לנו, ואני מצטט: אין למינהל אכיפה בזרים ברשות האוכלוסין וההגירה תוכנית אכיפה לתושבי השטחים.

ג'ייסון סילברמן: אנחנו יודעים שיש להם אכיפה, כי לפי חוק עובדים זרים, סעיף 3, אסור לפי חוק העונשין תיווך בהיתרים, תיווך בהעסקה.

ג'ייסון סילברמן: בסעיף 6ז(1) באותו חוק, חוק עובדים זרים, יש חלוקה של סמכויות בין זרוע העבודה לבין רשות האוכלוסין וההגירה.

ג'ייסון סילברמן: בסעיף 3 – איסור על תיווך, להם הסמכות, על פי חוק של מדינת ישראל.

ג'ייסון סילברמן: נכון, הם עובדים פלסטינים, אבל הם עובדים בתוך מדינת ישראל, בתוך הקו הירוק, אז יש אכיפה.

ג'ייסון סילברמן: הבוקר דיברנו עם דוד מאיר, ראש זרוע העבודה.

אבתיסאם מראענה: איפה הוא?

אבתיסאם מראענה: הוא נמצא איתנו בזום?

אבתיסאם מראענה: הוא נורא חסר לי, יש לי געגועים למשרד הזה תמיד.

ג'ייסון סילברמן: הוא התנצל על זה שהוא לא יכול להגיע.

אבתיסאם מראענה: למה, התחלת לעבוד אצלם?

ג'ייסון סילברמן: לא, הוא רצה להסדיר - - -

אבתיסאם מראענה: אז בואו נבין.

אבתיסאם מראענה: איפה הם?

אבתיסאם מראענה: מה עם החברים שלנו בזרוע העבודה?

אבתיסאם מראענה: שירי פה.

אבתיסאם מראענה: ומה עם משרד הכלכלה – זום, משהו?

אבתיסאם מראענה: אתה לא רואה.

אבתיסאם מראענה: שירי לב-רן, בבקשה.

שירי לב-רן: אני לא יודעת מה ג'ייסון שוחח עם מאיר היום, אבל אני יכולה לדבר בשם יחידת הממונה על זכויות עובדים זרים.

שירי לב-רן: כאשר מגיעה אלינו פנייה כזאת – ואנחנו מקבלים לא מעט אמירות של עובדים פלסטינים שמשלמים את דמי התיווך האסורים האלה – במקרה שלנו, כשאנחנו רוצים לבצע את האכיפה, אנחנו עושים את זה באופן שלא יפגע בעובד בסופו של דבר.

שירי לב-רן: אם אני פונה אל אותו מעסיק שלו שילמו את הכספים האסורים האלה, בסוף זה פוגע בעובד.

אבתיסאם מראענה: אז מה עושות?

שירי לב-רן: לצערי, כרגע, מעבר לזה שאנחנו נותנים את המידע לעובדים ומסבירים להם שהם לא חייבים לשלם, אין לנו יכולת מבלי שהדבר הזה back fire לעובד.

שירי לב-רן: בסמכויות שהחוק הקנה לי ספציפית, אין לי - - -

אבתיסאם מראענה: אז למי יש סמכויות, סליחה?

ג'ייסון סילברמן: אם אני יכול להמשיך, בשיחה שלנו הבוקר הוא אמר שכל מה שקשור לתיווך – אין להם סמכות.

ג'ייסון סילברמן: לפי חוק עובדים זרים, לפי אותם סעיפים – שאני יכול להעביר לכם מיד אחרי הדיון – כתוב שיש סמכות על ידי משרד הפנים, שר הפנים, כי רשות האוכלוסין וההגירה נמצאת באותו משרד.

ג'ייסון סילברמן: הם אמרו משהו אחר, אבל זה מה שהחוק אומר.

ג'ייסון סילברמן: אם אני עובר גם למשטרה - - -

אבתיסאם מראענה: רגע, חכה עם המשטרה.

אבתיסאם מראענה: איפה הנציגות של רשות האוכלוסין?

אבתיסאם מראענה: נמצאים אתנו בזום?

אבתיסאם מראענה: אפרת.

אפרת לב ארי: אני עדיין אתכם.

אפרת לב ארי: מאחר שאני לא עוסקת באכיפה פלילית, אני לא יכולה להשיב על השאלה הזאת.

אפרת לב ארי: הוועדה תוכל לפנות אלינו בכתב ונבקש שהגורמים שעוסקים בזה ישיבו.

אבתיסאם מראענה: תודה.

נעה בן שבת: לפי החוק, המפקחים צריכים להיות מפקחים של שר הפנים.

נעה בן שבת: זה לפי סעיף 3.

ג'ייסון סילברמן: נכון.

ג'ייסון סילברמן: הוזכר פה משפט מ-2013 של שלמה כהן, שהמשטרה הגישה כתב אישום נגדו בגלל סחר בהיתרים.

ג'ייסון סילברמן: אנחנו רואים שהמשטרה כן יכולה לאכוף את זה, כן יכולה לעצור סוחרים ישראלים.

ג'ייסון סילברמן: בנוסף לזה, כשנכנסתי לפסק הדין ראיתי שהם עצרו גם סוחרים פלסטינים, אז אני לא חושב שאם הם פלסטינים שאינם אזרחי ישראל יש פה בעיה.

ג'ייסון סילברמן: לפי פסק הדין הזה, לפני שמונה שנים יכלו לעצור סוחרי פלסטינים, אז אני לא מבין מה הבעיה לעשות אותו דבר היום.

אבתיסאם מראענה: בסדר, יש ממשלה חדשה, ממשלת שינוי, אז אנחנו עושות את השינוי.

ג'ייסון סילברמן: מילה אחרונה לגבי האפליקציה.

ג'ייסון סילברמן: הייתי רוצה לשאול מה מונע ומה מאפשר לעובדים הפלסטינים לבחור בעצמם או ליצור קשר באופן ישיר עם המעסיקים?

ג'ייסון סילברמן: לא לתת רק למעסיקים לפנות אליהם.

ג'ייסון סילברמן: אם אותם עובדים יושבים ומחכים לשיחת טלפון עם איזה מעסיק ישראלי וזה לא קורה בתוך שבוע-שבועיים, סוחר יפנה אליו: יש לי רישיון עבודה בשבילך פה, קח.

ג'ייסון סילברמן: למה שתחכה?

אבתיסאם מראענה: אתה בעצם שואל למה זה לא יחסים הדדיים.

אבתיסאם מראענה: למה העובד עצמו לא יפנה למעסיק?

אבתיסאם מראענה: אם יש חברה גדולה או קבלן, למה הוא לא יכול לפנות?

אבתיסאם מראענה: את יכולה להשיב לי?

עדית זרגריאן: אמרתי שיש אפשרות לקבלנים לפרסם מודעות והפועלים יכולים לראות אותן.

עדית זרגריאן: זה חדש יחסית.

עדית זרגריאן: ברמת העיקרון, אני מוכנה לבחון, במסגרת ההתפתחות של זה, איך אפשר לעשות את זה ולראות אם יש תהליכים נוספים.

אבתיסאם מראענה: יש לכם הרבה עבודה.

עדית זרגריאן: אלה אפליקציה ואתר שעבדנו עליהם מאוד קשה, ואנחנו ממשיכים כל הזמן ללמוד ולהתפתח.

עדית זרגריאן: אנחנו פה בשביל להישאר.

אבתיסאם מראענה: ברור, לתמיד.

אבתיסאם מראענה: ג'ייסון, תודה.

אבתיסאם מראענה: דנאל?

דנאל בן נמר: ג'ייסון ייצג אותי נאמנה.

נעה בן שבת: סעיף 3 מדבר על מתווך עבודה "שתיווך עבודת עובד זר שהעסקתו מהווה עבירה לפי סעיף".

נעה בן שבת: לכאורה אתה מדבר על זה שהוא מתווך להעסקה כדין, אז יכול להיות שיש בעיה עם העבירה.

נעה בן שבת: זה נושא שאנחנו צריכים לבדוק.

ג'ייסון סילברמן: יכול להיות.

ג'ייסון סילברמן: תיווך בהעסקה שלא כדין, אז כל תיווך - - -

נעה בן שבת: אולי תיווך בהעסקה כדין, אנחנו צריכים לבדוק את שאלות התיווך של חוק שירות התעסוקה או בכיוון שם.

אבתיסאם מראענה: אני רוצה לפנות לאסף אדיב, מען.

אבתיסאם מראענה: רצית לשאול?

אסף אדיב: אני רוצה להתייחס.

אסף אדיב: אנחנו, כמען – ארגון עובדים – עוסקים הרבה שנים בנושא של עובדים פלסטינים, מייצגים עובדים פלסטינים, גם באזורי ההתנחלויות, גם בעטרות, גם עוסקים בעובדי בניין.

אסף אדיב: מקבלים תלונות, מפרסמים ומקיימים קשר עם הרבה מאוד עובדים.

אסף אדיב: התמונה שאנחנו מקבלים בשנה האחרונה, מאז יישום הרפורמה, היא של הגדלה של הסכומים שהעובדים נדרשים לשלם, בין השאר, כתוצאה מהעובדה שנכנס גורם חדש לתוך המערכת, שנקרא מכסות.

אסף אדיב: זאת אומרת, עובד שאתמול דיברתי איתו, עבד בבניין עשר שנים לפני שהייתה רפורמה, כי הוא עובד טוב מאוד ואיכשהו תמיד מצא את הקבלן שרוצה אותו.

אסף אדיב: ברגע שהקבלן רצה אותו – רשם אותו וקיבל היתר.

אסף אדיב: היום זה לא ככה; היום הפסקת לעבוד כי הקבלן הפסיק את ההעסקה שלך או פשט רגל או שאתה לא מבסוט ממנו ועזבת אותו – זה הרציונל של הרפורמה, שעובדים יוכלו להיות חופשיים לעזוב את הקבלן ולעבור לקבלן אחר – אז אתה נכנס לתור ואתה אחרון בתור, יש לפניך הרבה מאוד.

אסף אדיב: הוא אמר לי: 9,000 מכסות חדשות זה 9,000 היתרים חדשים, שכל אחד יצטרך לשלם 3,500 שקל – 2,500 שקל עבור היתר עבודה ועוד 1,000 שקל למי שייתן לך מכסה כדי שתיכנס ראשון בתור.

אסף אדיב: זאת אומרת, הקבלנים האלה, שיש להם את המאכער עם המכסות, עוברים את התור.

אסף אדיב: איך זה קורה?

אסף אדיב: יש להם קשרים, קשרים בצד הפלסטיני ובצד הישראלי.

אסף אדיב: אני לא מומחה משפטי, יש מספיק מומחים משפטיים, גם למשטרה, גם לרשות המיסים.

אסף אדיב: זה שזו עבירה על החוק, להגיד שאני מקבל 50 היתרים ואחר כך אני מתחיל למכור אותם – הרי מספר הטלפון שמופיע במודעה ומופיע בכל מקום: 0569334, מספר הטלפון הזה הוא של תושב פלסטיני.

אסף אדיב: הוא לא יכול להוציא היתר, הוא צריך מישהו בצד הישראלי שרשאי להוציא היתר שיוציא את ההיתר, ייתן לו את האפשרות להוציא את ההיתר.

אסף אדיב: זה ייתן את הכסף וזה ייתן את ההיתר – ככה זה עובד.

אסף אדיב: יש פה שיתוף פעולה בין שני הצדדים, והדבר הזה יותר גרוע ממה שהיה קודם.

אסף אדיב: תהיה אפליקציה, לא תהיה אפליקציה – הרבה מאוד שאלות טכניות, אבל גם אם תהיה אפליקציה, העובד שנרשם שם לא מספיק, הוא צריך להיכנס לתוך המכסה הזאת.

אסף אדיב: אנחנו אומרים דבר מאוד פשוט: למה צריך את האישור של המעסיק בכלל?

אסף אדיב: למה צריך לתת למעסיקים האלה את היכולת לתווך ולשחק עם ה- - - ?

אבתיסאם מראענה: אז מה אתה מציע?

אסף אדיב: העובד הזה, שאנחנו מדברים עליו, לא נכנס בכלל למערכת אם אין לו כרטיס מגנטי.

אסף אדיב: אם הכרטיס המגנטי שלו לא בתוקף, הוא לא נכנס.

אסף אדיב: אנחנו אומרים דבר מאוד פשוט: אפשר, בתוקף העובדה שיש בדיקה לעובדים האלה, יש להם כרטיס מגנטי – נכנסים, עוברים ומקבלים את העבודה.

אבתיסאם מראענה: אני רוצה לבדוק את הסיפור של הכרטיס המגנטי.

אבתיסאם מראענה: אני חושבת שלא כל העובדים הפלסטינים הם עם כרטיס מגנטי.

אבתיסאם מראענה: אתן יכולות להרחיב לנו על הנושא של הכרטיס המגנטי?

מורן חדד: עדית מיד תרחיב על נושא הכרטיס המגנטי.

מורן חדד: לא שלא הבנתי נכון או שיש פה אי-דיוק.

מורן חדד: הרפורמה כולה מדברת על זה שהמכסה היא אצל העובד, לעובד יש את הזכות.

מורן חדד: זה מה שעשינו בעצם, עכשיו נתנו לעובד הפלסטיני את הכוח לבחור.

מורן חדד: אני לא מחלקת מכסות, לא למעסיקים ולא למאכערים.

מורן חדד: המכסה היא של העובד, זו כל הרפורמה, זאת הבשורה.

מורן חדד: עובד רוצה לעבוד אצל X, מחר הוא רוצה לעזוב אותו ולעבוד אצל Y כי הציעו לו שכר גבוה יותר – הוא רשאי, המכסה שלו, עוד יש לו 60 יום שהוא יכול לחפש את המעסיק שלו.

אסף אדיב: ומה קרה אחרי 60 יום?

מורן חדד: מה זאת אומרת?

אסף אדיב: אם עברו 60 הימים והוא לא מצא, אז מה קרה?

מורן חדד: זה כמו שוק חופשי.

מורן חדד: אם אני יוצאת מהצבא עכשיו, מחפשת עבודה ולא מוצאת מעסיק – אני מובטלת; אם אני מוצאת מעסיק – אני עובדת.

מוחמד סואעד: עד עכשיו הוא לא יכול היה לבחור מעסיק.

אסף אדיב: הוא מצא מעסיק, המעסיק רוצה אותו – הוא לא יכול להיכנס כי הוא בתור מאחור.

אבתיסאם מראענה: לא לא לא, למה הוא בתור מאחור?

אסף אדיב: כי יש לפניו אנשים, יש מכסות.

אבתיסאם מראענה: מה זה קשור האנשים לפניו?

מוחמד סואעד: גברתי היושבת-ראש, אני יכול לציין משהו קטן בהמשך למה שאמר אסף, שזה ממש נכון?

מוחמד סואעד: העובד הפלסטיני, כשהציעו לו עבודה אחרת אצל מעסיק אחר, הוא צריך להיות רשום בהיתר החדש אצל המעסיק Y. משום שהוא מבטל את השם שלו, הוא נכנס בין האחרונים.

אבתיסאם מראענה: בשביל שיקבל את ההיתר.

מוחמד סואעד: בדיוק.

אבתיסאם מראענה: אתה אומר שיש את זמן ההמתנה.

אבתיסאם מראענה: אם אסף היה מעסיק לא בסדר, אני עוזבת אותו ובאה למוחמד, אז מבטלים לי את ההיתר.

מוחמד סואעד: כמו עונש.

מוחמד סואעד: הוא נכנס - - -

אבתיסאם מראענה: עונש?

עדית זרגריאן: לא, זה לא עונש.

אבתיסאם מראענה: אני לא אומרת עונש, אני מנסה לדייק את הדיון.

אבתיסאם מראענה: עזבתי את אסף, אני באה למוחמד.

אבתיסאם מראענה: ברשות האוכלוסין מבטלים לי את ההיתר כי עזבתי את אסף.

אבתיסאם מראענה: אני רוצה לבוא למוחמד, עד שייתנו לי את ההיתר יש לי 60 יום לחפש עבודה.

אבתיסאם מראענה: ב-60 הימים האלה ההיתר שלי קיים, הוא לא מבוטל.

מוחמד סואעד: נכון.

אבתיסאם מראענה: אז למה אתה עושה לי ככה?

אבתיסאם מראענה: זה מה שהבנתי.

אבתיסאם מראענה: גברתי, נכון?

עדית זרגריאן: נשמרת לו המכסה שלו למשך 60 יום.

אבתיסאם מראענה: מה קורה ב-60 יום להערכתך, מוחמד?

מוחמד סואעד: אני אומר לך את זה במציאות.

מוחמד סואעד: לעובד הפלסטיני מאושרים ברבעון – כל שלושה חודשים – חמישה ימים לחפש עבודה.

מוחמד סואעד: ייתכן, וזה 99%, לא כל עובד פלסטיני שעובד אצל מעסיק רוצה לעזוב אותו – יש כאלה שפשטו רגל – והוא לא מצליח למצוא מעסיק אחר.

אבתיסאם מראענה: אני מבינה.

אבתיסאם מראענה: הסוגיה של חמישה ימים בשלושה חודשים היא סוגיה שרשומה אצלי.

אבתיסאם מראענה: ב-60 יום, שאנחנו מדברות עליהם – שהם חודשיים – יש לעובד הפלסטיני יכולת להיכנס לישראל חמישה ימים בחודשיים האלה כדי לחפש עבודה.

עדית זרגריאן: סליחה שאני אומרת את זה, לפי מה שהזיכרון שלי אומר לי, מותר לו פעמיים חמישה ימים ב-60 הימים האלה ולא פעם אחת.

אבתיסאם מראענה: פעמיים חמישה ימים?

אבתיסאם מראענה: כלומר עשרה ימים.

מוחמד סואעד: כן.

מוחמד סואעד: מדברים ברפורמה על 90 יום, אז זה מסתדר.

דנאל בן נמר: אבל זה רק לכניסה לישראל.

דנאל בן נמר: הוא יכול להתקשר למעסיק הפוטנציאלי ולבקש מבלי להיכנס לישראל.

אבתיסאם מראענה: דרך אפליקציה, בטלפון או בווטסאפ.

אבתיסאם מראענה: אתה בא לריאיון עבודה, אתה לא בטיילת, אל תבוא מתי שבא לך.

אבתיסאם מראענה: אבל אם אתה בן 55, אתה צריך את אישור הכניסה לישראל?

עדית זרגריאן: אם אתה מועסק בישראל, כלומר יש לך מעסיק, אתה מחויב שיהיה לך רישיון תעסוקה.

עדית זרגריאן: אם אתה בן 55 והולך, במסגרת היתר הגיל המבוגר שלך, לעבוד אצל מעסיק בישראל, זה אומר שאף אחד לא מפקח ששילמו לך את הזכויות שלך, לא בטוח שאתה מבוטח מבחינה בריאותית.

עדית זרגריאן: בסוף זה פוגע בעובד.

אבתיסאם מראענה: בתנאי שהוא יודע מה הזכויות שלו.

אבתיסאם מראענה: שיהיה לנו בהצלחה עם הנושא הזה.

עדית זרגריאן: נחזיר את הקמפיין של זכויות העובדים.

מורן חדד: עשינו קמפיין מדהים לפני שנה וחצי, אפשר לנסות להעלות אותו שוב.

מורן חדד: ממש פרסמנו איך נראה התלוש, מה מגיע לו – כל הזכויות הסוציאליות שלו, מה הזכאויות שלו.

מורן חדד: באלמונסק קיבלנו תגובות של פועלים שקראו והודו לנו ואמרו: חברים, חידשתם לנו.

מורן חדד: לא הכרנו, לא ידענו ובזכות הקמפיין הזה אנחנו יודעים מה לדרוש מהמעסיק שלנו.

מורן חדד: אפשר להעלות אותו שוב.

אבתיסאם מראענה: זה היה לפני שנה וחצי.

אבתיסאם מראענה: נבקש מאוד שתבואו ונחגוג את הקמפיין החדש, דברים חדשים כאן אצלנו, בוועדה.

אבתיסאם מראענה: נחגוג דברים חדשים: הרפורמה, רצון טוב, עבודה מקצועית.

אבתיסאם מראענה: סוגיית הלינה של העובדים הפלסטיניים.

אבתיסאם מראענה: יש את סוגיית הלינה של העובדים הפלסטינים, שמאוד אשמח לקבל עליה תשובות.

אבתיסאם מראענה: אבל אין לי פיקוח, אין אכיפה, אין לי שום משרד ממשלה פה שמפקח על הסוגיה הזאת, אני חייבת לציין – ותציינו את זה בפרוטוקול –זה פשוט לא מקובל עלי, זה אפילו זלזול, זלזול גם בחיי בני אדם, זלזול בוועדה, זלזול בכנסת.

אבתיסאם מראענה: לא יכול להיות מצב כזה, שאנחנו פה בדיון כל כך מהותי, ואין תשובות על שום דבר שקשור באכיפה.

אבתיסאם מראענה: כל הסוגיה של לינה של פלסטינים, עורכת הדין דומיניץ, ציינת בדוח שלך שיש לנו 19,000 פלסטינים – אני שולפת את המספר מהזיכרון – שסוגיית הלינה שלהם בזמן קורונה, תדייקי אותי אם אני טועה - - -

דינה דומיניץ: שירי אומרת שיש אומרת, אבל אז כנראה, כשכתבתי את זה, זה היה המספר.

דינה דומיניץ: בעקבות הקורונה הותקנו תקנות שניסו להסדיר את זה, אבל בלי קשר לקורונה לנים פה באופן קבוע.

אבתיסאם מראענה: איפה לנים?

אבתיסאם מראענה: מה - - -?

שירי לב-רן: החוק מחריג את העובדים הפלסטינים לגבי החובות של ביטוח רפואי ומגורים הולמים, מאחר שהעובדים הפלסטינים הם עובדים יומיים.

שירי לב-רן: במהלך הקורונה, מאחר שהוטל סגר, הייתה הוראת שעה שהחילה את החובות האלה.

שירי לב-רן: הוראת השעה עדיין בתוקף, התוקף אמור לפוג.

אבתיסאם מראענה: מתי התוקף שלה - - -?

נעה בן שבת: היא חודשה לפני כמה ימים לעוד שלושה חודשים.

שירי לב-רן: אם אני זוכרת נכון, זה עד פברואר.

שירי לב-רן: בכל מקרה, מאחר שאנחנו יודעים שמדובר בעניין ארעי, חשוב לנו להסדיר אותו.

שירי לב-רן: קיבלנו נתונים מעדית לגבי מספר העובדים הפלסטינים – אם אני זוכרת נכון, אנחנו מדברים על למעלה מ-30,000, לפי הנתונים שהעברתם לנו.

שירי לב-רן: אני שולפת מהזיכרון, אני מקווה שאני צודקת.

שירי לב-רן: מאחר שמדובר במספר מאוד גדול, אנחנו – היחידה שלנו – פועלים בתוך המשרד כדי לקדם הליך ריא כדי שהחובות שחלות מכוח חוק עובדים זרים לעניין המגורים והביטוח הרפואי יחולו גם על פלסטינים שלנים בישראל.

אבתיסאם מראענה: את רוצה להגיד לי שאנחנו שנתיים עמוק עמוק בתוך הקורונה, יש פלסטינים שנמצאים פה – אני זוכרת 19,000, עכשיו את אומרת לי 30,000 – ועכשיו את אומרת שאתם רוצים לבדוק איך אפשר להחיל על אותם עובדים פלסטינים את - - -

שירי לב-רן: כרגע יש הוראת שעה בתוקף.

שירי לב-רן: אנחנו רוצים הסדר קבוע, שהוא לא תלוי קורונה ותלוי הארכות של הוראות שעה.

אבתיסאם מראענה: הבנתי.

אבתיסאם מראענה: כל מי שלן, את אומרת - - -

שירי לב-רן: שלמעסיק שלו תהיה חובה לספק לו מגורים הולמים.

אבתיסאם מראענה: איך את עושה את זה?

נעה בן שבת: למי שיש היתר שהייה עם לינה.

שירי לב-רן: כמובן.

אבתיסאם מראענה: איך את עושה את זה.

שירי לב-רן: אנחנו רוצים, באמצעות הנתונים שקיבלנו כרגע, להסביר שלא מדובר על עניין רגעי אלא על מציאות שמחייבת שינוי חקיקה – במקרה הזה, התקנות.

שירי לב-רן: אנחנו עושים את זה בתהליך ריא רגיל, זה לא עניין חריג.

שירי לב-רן: כבר התחלנו באיסוף הנתונים, כמו שאמרתי, ונפרסם – כמו שעושים בדרך כלל – להערות הציבור.

אבתיסאם מראענה: מי יפקח על זה?

אבתיסאם מראענה: אני מזכירה לכם שיש לכם בעיה מאוד גדולה בפיקוח, אין לכם פקחים.

אבתיסאם מראענה: זאת האמת.

שירי לב-רן: גברתי צודקת בהחלט.

שירי לב-רן: אני מכירה גם את הבקשות של מאיר, הקולגה שלי, בעניין הזה וזה, כמובן, תקף גם במקרה של היחידה שלי.

שירי לב-רן: זה יצטרך להיות באכיפה אצל הגורמים הרלוונטיים, במקרה הזה זו דווקא רשות האוכלוסין וההגירה.

שירי לב-רן: נכון להוראת השעה, ההסדר בין המשרדים הוא שכל אחד מהמשרדים המקצועיים אחראי לעשות את האכיפה בענף שלו.

שירי לב-רן: אבל אם נדבר על עניין רגיל, אז הגורם "הרגיל", במירכאות, הרלוונטי יהיה, ככל הנראה, רשות האוכלוסין וההגירה.

אבתיסאם מראענה: נמשיך לעקוב ולעשות חיים קשים כמה שאפשר ולהקל אחר כך על החיים הקשים של רובנו.

מאיר דוד: גברתי היושבת-ראש, אפשר לומר משפט אחד?

מאיר דוד: הצטרפתי מאוחר.

אבתיסאם מראענה: מאיר, איפה אתה?

אבתיסאם מראענה: נטשת דיון סוער.

מאיר דוד: ביקשתי למסור לך דרישת שלום ולומר שהייתי בשני - - -

אבתיסאם מראענה: מאיר, אתה גם לא מתבייש, אתה מתווך לי את צמצום הסכסוך בשביל להגיד לי שאתה לא בא לוועדה?

אבתיסאם מראענה: יש יותר מדי אפליקציות בינינו.

מאיר דוד: נשמה, ביקשתי להתנצל שאני לא מגיע.

מאיר דוד: אני רוצה לחדד נקודה אחת, שדנתי היום עם החבר'ה של צמצום הסכסוך.

מאיר דוד: הם הציגו בפניי את הנושא של הסחר בהיתרים משני היבטים: היבט אחד הוא שהמעסיק הוא זה שמתנה בפני העובדים את ההיתר בתשלומים, ואמרתי להם שבזה אנחנו נטפל.

מאיר דוד: אנחנו יכולים לטפל בסמכות של יחסי עבודה בין עובד למעסיק.

מאיר דוד: אמרתי שהתלונות האלה והנקודות שהם מעלים, אנחנו נטפל בהן מול המעסיקים, שמתנים היתרים בתשלומים מעובדים.

מאיר דוד: זו נקודה שרציתי לציין בפני הוועדה, שאנחנו לוקחים על עצמנו, כי זו סמכות שאנחנו יכולים לאכוף מתוקף חוק איסור קבלת ביטחונות מעובד.

אבתיסאם מראענה: מאיר, אני רוצה שתסביר לי.

אבתיסאם מראענה: היינו בסוגיית אכיפה מאוד קשה, כמו הרבה סוגיות שאנחנו פוגשות בוועדה – וגם אתה לוקח חלק בזה – של היעדר פיקוח, אין פקחים.

אבתיסאם מראענה: מה אנחנו עושות עם הסיפור הזה?

אבתיסאם מראענה: היתרים, סחר – איפה אתם בכל הסוגיה הזאת?

מאיר דוד: אני מנסה להבין אם אנחנו מדברים על פיקוח כללי של כלל הזכויות או שמדברים על משהו ספציפי.

מאיר דוד: כפי שאמרתי לך, אנחנו נמצאים בתהליך של גיוס כדי להשלים התקנים שחסרים.

מאיר דוד: נאכוף כל תלונה שתגיע אלינו ועולה מכל גוף שהוא.

מאיר דוד: ככל שייוותר לנו כוח אדם, גם נעשה ביקורות יזומות שלנו במקומות עבודה.

מאיר דוד: נכון להיום, כל תלונה שתגיע אלינו על כל סוגיה שקשורה בנושא הסחר וההיתרים – נטפל במה שקשור בסחר בין העובד למעסיק, לא למתווך.

אבתיסאם מראענה: אתה אומר: אני לא מתעסק בספסרות, אני הולך לאכוף את כל היחסים הלא תקינים או הניצול בין מעסיק לעובד?

מאיר דוד: כן.

מאיר דוד: בנוסף אמרתי שאם מעסיק יתנה היתר או רישיון לעובד בתשלומים או ייקח ממנו תשלומים אסורים עבור הרישיון, גם את זה נאכוף.

אבתיסאם מראענה: מקסים מצדך, אבל המעסיק בעצמו, אין לו זמן להתעסק בזה, אז הוא מפעיל מתווכים.

נעה בן שבת: אולי רק אעיר לגבי המתווכים באמצע, יש סעיף בחוק שירות התעסוקה –99ד – שאוסר על אדם לגבות כסף על תיווך לעבודה של עובד זר, אם הוא לא לשכה פרטית מוכרת.

נעה בן שבת: יש שם עבירה, וזה באחריות שר הפנים.

אבתיסאם מראענה: תודה, מאיר.

מאיר דוד: קיבלת את התנצלותי, נכון?

אבתיסאם מראענה: יש לי ברירה?

אבתיסאם מראענה: אנחנו נפגשות עוד מעט, בדיון הבא על המכסה של הפקחים והפקחיות.

אבתיסאם מראענה: יש לך 40 לגייס.

אבתיסאם מראענה: עבר כבר חודש וחצי מאז, יש לך עוד חודש וחצי.

מאיר דוד: נכון.

מאיר דוד: התחלנו כבר, גייסנו.

מאיר דוד: כבר הייתה ועדה אחת וקיבלנו ארבעה, ויש לנו עוד שלוש ועדות במהלך החודש הקרוב.

אבתיסאם מראענה: נפלא.

אבתיסאם מראענה: תודה ולהתראות.

דינה דומיניץ: זה מידע מאוד משמח גם בשבילי, אפרופו הדוח הבא, שיש עוד פקחים שיגייסו, כי זו אחת ההמלצות הבולטות, וכמובן שאני מסכימה איתן.

דינה דומיניץ: הם לא נמצאים פה, אבל גם למשטרה יש סמכויות אכיפה כשהדברים עולים כדי עבירות יותר חמורות – עבודות כפייה, החזקת מסמכי זהות.

דינה דומיניץ: כל הנושא הזה לא מייתר את הסמכות שלהם לאכוף.

דינה דומיניץ: היו תיקים בעבר שהתנהלו גם נגד תופעות כאלה, של סחר בהיתרים, שהבשילו גם לנושאים של זיוף וכל מיני עבירות נוספות.

אבתיסאם מראענה: אני רוצה לסכם את הדיון – זה השלב שאהוב עליי, לדעת שיש סיכומים בסופו דבר, שהיה לנו דיון כל כך משמעותי וחשוב ואנחנו מסכמות אותו.

אבתיסאם מראענה: סיכום הוועדה לעובדים פלסטינים בנושא ההיתרים בבניין, 26 באוקטובר 2021.

אבתיסאם מראענה: הוועדה מבקשת מהמתפ"ש: 1.

אבתיסאם מראענה: לקבל את נתוני השימוש במערכת של אלמונסק ואחוז העובדים שנקלטו בעבודה בעזרת חלק העובד באפליקציה; 2.

אבתיסאם מראענה: לקבל השלמת פרטים מהמינהל לגבי ההסברה שנעשית בקרב הפלסטינים, הנגשת השפה, בניית אמון והרפורמה.

אבתיסאם מראענה: כלומר, תהיו מוזמנות להגיע ולהציג בפנינו את כל המהלך.

אבתיסאם מראענה: כמובן, זה יהיה מתואם איתנו.

אבתיסאם מראענה: תרצו שנקבע תאריך יעד?

נ מורן חדד: אנחנו רוצים לדבר עם ענף ההסברה שלנו שאמון על זה.

נ מורן חדד: יש ענף שלם שעושה את זה.

עדית זרגריאן: כדי לתת תאריך יעד.

אבתיסאם מראענה: מעולה.

אבתיסאם מראענה: רשות האוכלוסין: אני מבקשת נתונים על ארבע השנים האחרונות, על אכיפה בנוגע לסחר בהיתרים ואכיפה מנהלית שבוצעה כנגד מעסיקים בנושא זה.

אבתיסאם מראענה: הוועדה ממליצה – ואני פונה כאן לכל המשרדים – על הקמת צוות בין-משרדי, שיעסוק באכיפת תופעת הספסרות בהיתרי העבודה של הפלסטינים בענף הבניין, בפרט בענף הבניין.

אבתיסאם מראענה: בצוות יהיו חברות וחברים, נציגות ונציגים, מרשות האוכלוסין, מתפ"ש, רשות המיסים ומשטרת ישראל ואתן – משרד הכלכלה ומשרד המשפטים.

אבתיסאם מראענה: הוועדה ממליצה מאוד על הקמת הוועדה המשותפת הבין-משרדית.

אבתיסאם מראענה: מטילה את האחריות על הרכבת הוועדה הזאת על רשות האוכלוסין.

אבתיסאם מראענה: אפרת איתנו?

אבתיסאם מראענה: אני רוצה שהיא תאשר את קבלת המידע.

אפרת לב ארי: מה לאשר?

אבתיסאם מראענה: הוועדה ממליצה על הקמת צוות בין-משרדי, שיעסוק באכיפת תופעת הספסרות בהיתרי העבודה של הפלסטינים בענף הבניין.

אבתיסאם מראענה: בצוות יהיו חברות וחברים, נציגות ונציגים, של רשות האוכלוסין, מתפ"ש, רשות המיסים, משטרת ישראל, משרד הכלכלה ומשרד המשפטים.

אבתיסאם מראענה: עד כה שמעת אותי?

אפרת לב ארי: אני שומעת מקוטע, אבל אני חושבת שהבנתי שאנחנו מתבקשים להוביל את הצוות הזה.

אבתיסאם מראענה: בדיוק.

אבתיסאם מראענה: אתן מתבקשות להוביל את הצוות הבין-משרדי, בהמלצת הוועדה.

אפרת לב ארי: אצטרך לבדוק את זה עם המנכ"ל, כי הלשכה המשפטית לא יכולה לאשר דבר כזה.

אפרת לב ארי: נבדוק את זה עם המנכ"ל ונוכל להשיב לוועדה.

אבתיסאם מראענה: נהדר, אני מודה לך.

אבתיסאם מראענה: אם לא תצליחו לעשות זה, אז לפחות תהיו חלק מהוועדה.

אבתיסאם מראענה: בסדר?

אפרת לב ארי: זה יקרה בכל מקרה, הודענו גם לדינה.

אפרת לב ארי: אבל לגבי ההובלה, אני צריכה לבדוק את זה אצלנו עם ההנהלה.

אבתיסאם מראענה: נפלא.

אבתיסאם מראענה: כמובן, הוועדה תמשיך לעקוב אחרי נושא כל כך חשוב ואחרי יישום החלטת הממשלה והמאבק בסחר בהיתרים.

אבתיסאם מראענה: נקבע דיון שליש בהקדם האפשרי ונודיע.

אבתיסאם מראענה: אני רוצה להגיד תודה, באמת.

אבתיסאם מראענה: סליחה שאני עושה לכם לפעמים חיים קשים, אבל זה התפקיד שלי בעבודה.

אבתיסאם מראענה: אני חושבת שלכולנו יש מטרה משותפת – לעשות את המיטב, למקסם את הפוטנציאל שלנו, להפוך את המקום הזה להכי טוב שיש במזרח התיכון.

אבתיסאם מראענה: תודה רבה, יום יפה, להתראות.

אבתיסאם מראענה: אני נועלת את הישיבה.