ועדת העבודה והרווחה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 17, 2021-10-04 09:15

אפרת רייטן: אני מתכבדת לפתוח את הדיון הבוקר, את ישיבת ועדת העבודה והרווחה.

אפרת רייטן: על סדר היום פרק ט' (ביטוח לאומי), סעיפים 28-26 (שיפוי והגדלת קצבאות נכות), מתוך הצעת חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2021 ו-2022), התשפ"א-2021.

אפרת רייטן: היום ה-4 באוקטובר, כ"ח בתשרי התשפ"ב והשעה היא 09:15.

אפרת רייטן: אני מודה לחברי הוועדה שהתכנסו לדיון הראשון של מושב החורף שנפתח היום, אני מודה לחברי האופוזיציה שהגיעו ומשתתפים בדיון הבוקר הזה וכמובן לכל הנוכחים כאן.

אפרת רייטן: לפני אנחנו ממש נכנסים ושומעים גם את משרד האוצר שייתן לנו הסבר על הדברים, אני אומר מילה.

אפרת רייטן: אני באה ממקום של משפטנות.

אפרת רייטן: במקום שבו המשפטנים באים, אחד הדברים שאנחנו אומרים זה שהסכמים צריך לכבד, במיוחד כאלה שבין האזרח למדינה.

אפרת רייטן: בשנת 2018 נחקק תיקון 200 לחוק הביטוח הלאומי שקבע בין היתר הגדלה של שיעורי קצבאות הנכות הכללי בשלוש פעימות, שסכומן סך הכול יעלה על ארבעה מיליארד שקלים.

אפרת רייטן: בשל אי העברת התקציב לשנת 2020 לא הושלם המהלך והמדינה בעצם נכנסה לסחרור פוליטי שמנע את היישום של ההסכמות עם ארגוני הנכים וחלף הרפורמה, אנחנו זוכרים, כאמור גם הוענקו מענקים חד פעמיים – תכף אולי נשמע עוד איזו סקירה מאלי.

אפרת רייטן: בממשלה שאנחנו הקמנו ואנחנו היום פותחים את מושב החורף שלה, אני הבטחתי שהסיפור הזה ייגמר ואנחנו נקיים את ההבטחה הזו לארגוני הנכים ונתקן את העוול הזה.

אפרת רייטן: זה הדיון הראשון שאנחנו מקיימים לאור החשיבות של הנושא וכדי לתת את כל האפשרות בחודש הקרוב למצות שיחות בין כל הגורמים ולפתור את הבעיות ככל שעדיין ישנן כאלו.

אפרת רייטן: המחלוקות אינן גדולות.

אפרת רייטן: ניהלנו במשך החודש האחרון, אם לא יותר, שיחות רבות וישיבות רבות עם משרד האוצר, עם ארגוני הנכים, עם משרד הרווחה, עם המוסד לביטוח לאומי כדי באמת להגיע לפתרונות יצירתיים ולסיכומים טובים שיאפשרו להגיע להישגים ואפילו מעבר להחלטות הממשלה.

אפרת רייטן: אני רוצה לפתוח את הדיון הזה שהוא אחד מתוך סדרת הדיונים שאנחנו נקדיש לנושא התיקון.

אפרת רייטן: העלאת הדיסריגרד ושכר המינימום, העלאת קצבאות הנכות ל-3,700 שקלים, תוספת קצבה לנכים שהנם אזרחים ותיקים, העלאת קצבת שירותים מיוחדים – אלה דברים שאנחנו גם נדון עליהם כרגע בדיון הזה וגם בישיבות הבאות.

אפרת רייטן: נתחיל מהתחלה ונפתח עם משרד האוצר.

שלמה קרעי: הדיסריגרד כבר גדל ל-5,300, לא?

אפרת רייטן: היה במסגרת המענקים של הקורונה ועכשיו אנחנו מכניסים את זה לחוק.

אפרת רייטן: נתחיל עם סקירה של משרד האוצר.

עלי בינג: רכז רווחה וביטוח לאומי, אגף התקציבים.

עלי בינג: כפי שציינה יושבת הראש, אנחנו ברגע מאוד מאוד משמעותי מבחינת קצבאות הנכות.

עלי בינג: בשנת 2018 תוקן החוק, תיקון מספר 2,000.

עלי בינג: אני אתן בריף קצר על ההיסטוריה.

עלי בינג: אני חושב שרובנו מכירים אבל בכל זאת למען הסדר הטוב.

עלי בינג: באותו תיקון נקבעו מספר דברים.

עלי בינג: דבר ראשון, ניתנו שתי הפעימות בבת אחת, שתי הפעימות הראשונות והוגדלו כבר קצבאות הנכות והוגדלו באופן משמעותי.

עלי בינג: ניתנו גם תוספות שונות לאוכלוסיות אחרות, בין אם זה השר"ם, בין אם אלה הקשישים, וגם הדיסריגרד הוגדל בזמנו ובעצם נקבע דבר נוסף.

עלי בינג: בחוק נקבע סעיף שאומר שעל הממשלה להביא עוד העלאה הדרגתית בשנים 2020 ו-2021 כך שקצבת הנכות הבסיסית תעמוד לכל הפחות על 3,700 שקלים וסך ההגדלה יעמוד על 4 מיליארד ו-341 מיליון שקלים ביחס לתקופה שלפני ההגדלה.

עלי בינג: חשוב להגיד שהדברים האלה, כפי שציינת יושבת הראש, היו אמורים להיות כבר בשנת 2020 במסגרת אישור תקציב המדינה.

עלי בינג: לצערנו לא אושר תקציב המדינה לשנת 2020 ולכן לא יכולנו להביא את זה.

עלי בינג: ייאמר לזכותן של אוכלוסיות הנכים וארגוני הנכים השונים שמייצגים אותם שהיינו אתם בשיג ושיח כל התקופה הזאת, הסברתי את העובדה שבעצם היכולת שלנו להגדיל את קצבאות הנכות בבסיס היא רק בעת אישור תקציב המדינה ובאמת הם הבינו את זה.

עלי בינג: עם זאת, לאחר שבעצם לא אושר תקציב המדינה בשנת 2020, מה שעשינו ביחד עם הוועדה הזאת ועם ארגוני הנכים, בעצם נתנו מענק חד פעמי לשנת 2020.

עלי בינג: המענק הזה נתן לאוכלוסיית הנכים בשנת 2020 את ההגדלה שהם היו אמורים לקבל באותה שנה.

עלי בינג: אפילו חלק מהסכומים שהיו אמורים להגיע ב-2021 ניתנו בשנת 2020.

עלי בינג: זאת אומרת, הפעימה הראשונה של קצבאות הנכות.

עלי בינג: בשר"ם הן קיבלו כבר את כל הסכום וכנ"ל בקשישים.

עלי בינג: ב-... קיבלו סכום גדול הם קיבלו את זה גם באופן רטרואקטיבי כמובן.

עלי בינג: זאת אומרת, בחודש אוקטובר ניתנה פעימה של עשרה חודשים אחורה, הפעימה השנייה הייתה בחודש דצמבר עבור החודשיים האחרונים של השנה.

עלי בינג: חשוב לומר שיש כאן איזו ביאה תזרימית מסוימת שאותם נכים לא קיבלו אל זה בחודשים הראשונים של השנה אבל מעבר לכך הם קיבלו את כל זכויותיהם.

עלי בינג: בשעה טובה אנחנו עומדים כאן אחרי שהממשלה אישרה את התקציב בהחלטת ממשלה והכנסת בקריאה ראשונה.

עלי בינג: אנחנו עומדים במחויבות שלנו כלפי ציבור הנכים וההחלטה הזאת, אני חושב שהיא גם לא מובנת מאליה.

עלי בינג: הרבה פעמים בתקופה כזאת, אחרי משבר קורונה, אחרי גירעון גדול, אני חושב שהיו חששות גם מצד ארגוני הנכים שאנחנו כממשלה נבוא ונגיד שאנחנו רוצים לפרוס את זה או לעשות את זה הדרגתי וכולי אבל לא כך המצב כרי הממשלה באמת החליטה שהיא שמה א הנושא הזה בראש סדר העדיפויות.

עלי בינג: כך היה גם בשנת 2020 וכך יהיה בתקציב הנוכחי.

עלי בינג: אני בכל זאת ארחיב ואומר מה בגדול נחנו עושים כאן.

עלי בינג: קודם כל, הקצבה הבסיסית תעמוד על 3,700 שקלים, שזאת המחויבות הכי בסיסית שלנו.

עלי בינג: זה לנכים שיש להם מאה אחוזים.

עלי בינג: כמובן ששאר רמות הזכאות, זה החלק היחסי שלהם.

עלי בינג: הילדים הנכים, זה בהתאם לרמתם אבל הדרגה החדשה שבעצם נוצרה במענק של 2020, אנחנו נקבע אותה עכשיו.

עלי בינג: הדרגה החדשה של 112 אחוזים וגם הדרגה הגבוהה של 188 אחוזים תהיה תוספת של 490 שקלים לקצבה.

עלי בינג: בדרגות הנמוכות יותר של חמישים ומאה אחוזים, תהיה תוספת של 83 שקלים.

עלי בינג: בשר" יש תוספות של 100, 200, 300 שקלים בהתאמה, בהתאם לדרגת החומרה.

אפרת רייטן: שר"ם, שירותים מיוחדים של הסיוע.

עלי בינג: נכון.

עלי בינג: מונשמים מקבלים תוספת משמעותית של 5,341 שקלים והדיסריגרד צפוי לעלות ולעמוד על 5,300 שקלים.

עלי בינג: כפי שציין חבר הכנסת קרעי, הדיסריגרד כבר עלה במסגרת התוכנית הכלכלית של הקורונה אבל זאת מסגרת הוראת שעה וזה גם פג תוקף בסוף יוני ובעצם אנחנו גם מאריכים את זה קודם כל רטרואקטיבית על מנת לא לפגוע באותם נכים שעבדו או עובדים בחלקיות.

מאיר פרוש: אתה אומר שזה יהיה רטרואקטיבית?

עלי בינג: זה יהיה החל מחודש יולי.

עלי בינג: באופן כללי כלל החוק הזה ייתן לציבור הנכים את מה שמגיע להם החל מה-1 בינואר.

עלי בינג: חלק מהסכום, עד למחצית הראשונה, כאשר בעצם הם כבר קיבלו חלק מהסכום.

עלי בינג: לא ציינתי קודם אבל מה שעשינו בתחילת השנה, אחרי שראינו שיש עוד מערכת בחירות, עשינו העתקה של החוק מ-2020 והעתקנו אותו למחצית הראשונה של 2021.

עלי בינג: לכן חלק מהסכום ציבור הנכים כבר קיבל.

עלי בינג: אנחנו נשלים את היתרה למחצית הראשונה של 2021 וכמובן החל מחודש יולי מכניסים את זה לבסיס הקצבה.

עלי בינג: לכן מעתה והלאה בסיס הקצבה צפוי להשתנות.

עלי בינג: חשוב לומר שמה שעשינו ב-2020 היה מענק חד פעמי.

עלי בינג: זאת אומרת, עדיין הקצבה עומדת על 3,321 שקלים.

עלי בינג: פשוט קיבלו את הדלתא בצורה של מענק חד פעמי.

עלי בינג: במסגרת החוק עכשיו שמונח לפתחה של הוועדה, אנחנו בעצם נעגן את זה כך שהקצבה הבסיסית, 3,700 שקלים, וכן כל שאר התנאים שאמרתי קודם.

עלי בינג: כפי שציינת היושבת ראש יש עוד נושאים נוספים שאנחנו מדברים עליהם.

עלי בינג: לא ארחיב כרגע אבל אני חושב שזה כן רגע משמעותי מאוד.

עלי בינג: גידול של למעלה מארבעה מיליארד.

עלי בינג: התחייבנו בחוק לארבעה מיליארד ו-341 מיליון שקלים.

עלי בינג: היו בינינו קצת חילוקי דעות איך מחשבים את הסכום אבל גם ביטוח לאומי וגם אנחנו בחישובים שלנו מסכימים שנתנו לכל הפחות את הסכום הזה, לתפיסתנו אפילו כמה מאות מיליונים יותר, אבל בכל מקרה בלי להיכנס לחילוקי הדעות, הסכום הזה של ארבעה מיליארד ו-341 מיליון שקלים ניתן.

עלי בינג: המחויבויות הבסיסיות ניתנו ומעבר לזה מתקיים שיג ושיח פורה גם עם הוועדה וגם עם ארגוני הנכים.

שלמה קרעי: שאלת הבהרה גברתי יושבת הראש.

אפרת רייטן: עוד רגע.

שלמה קרעי: הסכום הזה מופיע שהוא ב-2021.

אפרת רייטן: בכל זאת אני אשמח אם נוכל לקיים דיון תרבותי.

אפרת רייטן: עלי, אתה מסיים?

עלי בינג: כן.

עלי בינג: בקיצור, מה שחשוב לי לומר זה שאני חושב שזה אירוע מאוד מאוד משמעותי, הצעת החוק הזאת והעמידה במחויבות שלנו כממשלה וככנסת והמחויבות שלנו כלפי ציבור הנכים.

עלי בינג: אני מקווה שבהמשך הדיונים אנחנו נעשה עוד איזה שהן התאמות בהתאם לשיג ושיח שמתנהל עם ארגונ הנכים.

אפרת רייטן: אולי תכף נפרט גם את זה.

אפרת רייטן: בבקשה, חבר הכנסת קרעי.

שלמה קרעי: אחר כך.

אוסאמה סעדי: גברתי היושבת ראש, בוקר טוב, תודה על הסקירה.

אוסאמה סעדי: לפחות אני באופן אישי ליוויתי את העניין הזה מאז 2018, עת התקיים מאבק הנכים, בעלי המוגבלות, עם חברנו וידידנו מנכ"ל הביטוח הלאומי מאיר שפיגלר.

אוסאמה סעדי: 3,700 שקלים, זו קצבת נכות על מאה אחוזים.

עלי בינג: נכון.

אוסאמה סעדי: מי שיש לו 50 אחוזים או 60 אחוזים נכות, זה באופן יחסי?

עלי בינג: כן.

עלי בינג: אני אסביר.

עלי בינג: אין 50 אחוזים.

עלי בינג: יש עוד שלוש מדרגות מעבר ל-100 אחוזים - 60, 65 ו-74 אחוזים.

עלי בינג: זה באופן יחסי.

עלי בינג: זאת אומרת ה-60 אחוזים, הסכום יעמוד על 2,135 שקלים, ה-65 אחוזים, הסכום יעמוד על 2,273 שקלים וה-70 אחוזים, הסכום יעמוד על 2,522 שקלים.

עלי בינג: כן חשוב לומר שמרבית ציבור הנכים – אם תרצו, תכף נביא את המספר המדויק – הם מקבלים את ה-100 אחוזים כי הם עומדים ב-100 אחוזים נכות.

עלי בינג: מרבית הנכים.

עלי בינג: תכף נביא לכם את המספרים.

אפרת רייטן: יש קבוצת נכים קשה שהיא מעל ה-100 אחוזים.

עלי בינג: כן.

עלי בינג: חשוב לומר שהתוספת של שר"ם, היא מעבר לקצבת הנכות הבסיסית.

עלי בינג: זאת אומרת, התוספות שדיברנו עליהן קודם של השר"ם, ש-50 אחוזים צפוי לעמוד על 1,527 שקלים, 112 אחוזים על 3,535 שקלים ו-188 אחוזים על 5,641 שקלים.

עלי בינג: הסכומים האלה הם און טופ לקצבת הנכות.

עלי בינג: כמובן שמעבר לזה יש הטבות שונות.

עלי בינג: מי שזכאי לניידות, מקבל ניידות והנחות כאלה ואחרות אבל אנחנו מדברים רק על הבסיס.

אפרת רייטן: למעשה מדברים על הבסיס.

אוסאמה סעדי: העניין הזה של הצמדת הקצבה לשכר הממוצע, הבנתי שזה בוועדת הכספים ולא כאן.

עלי בינג: כן.

עלי בינג: אני אתן את הנתון.

עלי בינג: מתוך כמעט 280 אלף נכים בגיל העבודה, 220 אלף מקבלים מאה אחוזים.

עלי בינג: הרוב המכריע.

מאיר שפיגלר: זה לא בוועדת הכספים.

מאיר שפיגלר: הסיפור של 2.45 יצא מוועדת הכספים.

אפרת רייטן: הוא בוועדת הכספים אבל ועדת הכספים כרגע הקפיאה.

מאיר שפיגלר: לא דנה בזה.

מאיר שפיגלר: סביר מאוד להניח שזה לא יידון שם.

אפרת רייטן: אנחנו עוד נדבר על זה בהמשך.

מאיר פרוש: אני חושב שזו באמת בשורה.

מאיר פרוש: גם העדכון לנכים, הוא בשורה.

מאיר פרוש: אם אני מבין נכון מהסקירה שלך, אנחנו בעצם הולכים להחליט על דבר שהוא מחויבות של הממשלה הקודמת שהייתה צריכה לעשות את זה אבל לא עשתה כי לא היו בחירות ועכשיו אנחנו משלימים את זה?

מאיר פרוש: זאת המשמעות של הדברים שלך?

עלי בינג: פחות או יותר.

מאיר פרוש: זו הייתה ההתחייבות.

עלי בינג: זה אפילו היה בחקיקה.

עלי בינג: זה לא בדיוק של הממשלה.

עלי בינג: הכנסת חוקקה.

אפרת רייטן: ב-2018.

עלי בינג: בקדנציה הקודמת קודמת שלה, ב-2018, חוקקה והייתה התחייבות של הכנסת.

מאיר פרוש: הבנתי.

מאיר פרוש: עכשיו, כשאתה אומר שאתם נותנים את הארבעה מיליארד שקלים, זה כדי לעשות את המהלך הזה.

מאיר פרוש: אם נניח מישהו רוצה שתיתנו לו שמונה מיליארד.

מאיר פרוש: מה זה אנחנו נותנים ארבעה מיליארד?

מאיר פרוש: למה אתה קובע ארבעה מיליארד?

מאיר פרוש: אנחנו מכירים את המצב של הנכים ואולי מגיע להם שמונה מיליארד והקצבה החודשית תוכפל?

עלי בינג: תמיד אפשר לתת תוספות.

מאיר פרוש: אני שואל מאיפה הביטוי הזה "אנחנו נתנו".

מאיר פרוש: על פי מה נתתם?

עלי בינג: הממשלה כמובן.

מאיר פרוש: בכל זאת אתה מסביר את האוצר.

עלי בינג: כן.

עלי בינג: אני אסביר.

עלי בינג: בכל מקרה, כבר בסעיף החוק שהסדיר את הנושא הזה נקבעו שני מספרים ושני המספרים האלה מחייבים אותנו, את כל מי שכפוף לחוק.

עלי בינג: המספר הראשון אמר שלכל הפחות קצבת הנכות הבסיסית של הנכות של המאה אחוזים תעמוד על 3,700 שקלים והמספר השני אמר שסך ההעלאה תעמוד על ארבעה מיליארד ו-341 מיליון שקלים.

מאיר פרוש: האם לא הייתה מחשבה באוצר, בכל אופן ממשלה חדשה, לתת סכום יותר גבוה ממה שקבעו שיהיה, ה-3,700 שקלים?

מאיר פרוש: לא שהקודמים עשו את זה.

אפרת רייטן: השאלה היא מאיפה נולד הסכום הספציפי הזה?

מאיר פרוש: אני שואל לגבי ה"אנחנו".

מאיר פרוש: אולי ליברמן ייתן עוד שני מיליארד, עוד ארבעה מיליארד, כדי שירגישו טוב עם הממשלה החדשה.

מאיר פרוש: למה כאן מתקמצנים?

עלי בינג: הסברתי.

עלי בינג: כנראה שלא הסברתי טוב.

עלי בינג: אנחנו כממשלה נתנו כבר בתזכיר חוק הזה סכום שהוא עולה על ארבעה מיליארד ו-341 מיליון שקלים מעבר.

מאיר פרוש: תן שמונה מיליארד, אז יהיה יותר טוב.

עלי בינג: כמו שציינתי, אנחנו גם נמצאים בשיח נוסף על נושאים נוספים.

אפרת רייטן: נכון.

אפרת רייטן: אם אני אצליח לפרש את הדברים האלה, מעבר לאותו תזכיר חוק שאנחנו מדברים על 2018 שקבע סכום מסוים, אנחנו מדברים על מאות מיליונים נוספים, כבר עכשיו בהצעת החוק הזו עליה אנחנו דנים כאן.

אפרת רייטן: כמו שדיברנו ואמרנו בתחילת הישיבה, יש עוד מספר נושאים שאולי תכף נשמע מארגוני הנכים שעלותם מאות מיליוני שקלים נוספים ואנחנו צריכים לדון בהם גם בישיבות האלה כדי למצוא את הפתרונות הראויים והנכונים, כמו שאתה דיברת על הצרכים של הנכים שאולי הם גדולים יותר ממה שכרגע אנחנו מדברים עליהם.

מאיר שפיגלר: רציתי להוסיף.

מאיר שפיגלר: זה לא רק שהסכום האבסולוטי עלה.

מאיר פרוש: אולי כדאי לא לסכם את הסעיף הזה כי אולי נראה שכן צריך להעלות את הסכום.

אפרת רייטן: אנחנו כרגע עוד לא מסכמים.

מאיר שפיגלר: כבוד היושבת ראש, אני רוצה לומר משהו חשוב שעלי לא אמר.

מאיר שפיגלר: מעבר לזה שהסכום האבסולוטי הוא יותר גבוה מאותם ארבעה מיליארד ו-341 מיליוני שקלים שזה מה שהיה בבסיס אותה החלטת ממשלה ולאחר מכן כנסת ישראל, יש כאן עוד סכום נכבד מאוד של מאות מיליוני שקלים שבזמנו, במארס 2018, היה חלק בלתי נפרד מאותה החלטה.

מאיר שפיגלר: הוא בעצם נגזר מדבר שנקרא שינוי התנהגות והדבר הזה כרגע זז הצידה, לא נכלל בתוך התחשיבים ומדובר כאן בתוספת של מאות מיליוני שקלים.

מאיר שפיגלר: זה יכול לנוע בין 203 ל-517 מיליון שקלים שהם מעבר לסכום שגם כך עבר את אותה מסגרת של 4.341 מיליארד שקלים.

שלמה קרעי: זה נמצא כאן.

מאיר שפיגלר: כן.

מאיר שפיגלר: הסכום הזה, מיד הופנה לטובת נושאים של תוספת זכויות לנכים.

מאיר שפיגלר: ב-2018, במארס 2018, זה נגרע.

מאיר שפיגלר: מה זה נגרע?

מאיר שפיגלר: זה לכאורה שוריין למשהו שעתיד להיות ולא הופנה בצרה צבועה לטובת זכויות.

מאיר שפיגלר: כרגע, במצב הנוכחי, כל הסכום עבר לטובת זכויות נוספות של הנכים.

שלמה קרעי: אדוני המנכ"ל, אתה מרוצה?

מאיר שפיגלר: כן.

מאיר שפיגלר: ממה שגובש עד כה, אני מצטרף לגמרי למה שאמר עלי ולמה שגם עומד על הפרק שתרחיב עליו אחר כך כבוד היושבת ראש.

שלמה קרעי: גברתי יושבת הראש, תודה.

שלמה קרעי: בהחלט מבורך להשלים את המהלך החשוב הזה לטובת הנכים.

שלמה קרעי: רק רציתי לשאול שאלה לגבי הסכום של הארבעה מיליארד.

שלמה קרעי: על איזו שנה מדובר?

שלמה קרעי: בדברי ההסבר שלכם אתם כותבים שזאת שנת 2021.

מאיר שפיגלר: נכון, כי זה מה שהיה בחוק.

עלי בינג: זה כתוב בחוק.

שלמה קרעי: זה עוד לא שולם.

שלמה קרעי: 2021 עדיין לא שולם.

עלי בינג: אני אשמח להסביר.

מאיר שפיגלר: הוא אמר את זה בדבריו.

מאיר שפיגלר: נתנו שתי פעימות של שלושה חודשים ושלושה חודשים על בסיס מה שצפוי להיות.

מאיר שפיגלר: כמו היה במהלך שנת 2020, אז היה באוקטובר ובדצמבר, עשרה חודשים וחודשיים, הפעם נתנו פעמיים שלושה חודשים במארס וביוני וכרגע מדובר על מה שיהיה.

שלמה קרעי: כלומר, עוד לא ניתן הסכום הזה.

מאיר שפיגלר: לגבי יולי ואילך, לא.

עלי בינג: החוק הזה משלים.

אוסאמה סעדי: למעשה אנחנו מעגנים בחוק את מה שבפועל קיים.

אפרת רייטן: זה מעבר לכך.

מאיר שפיגלר: זה מעבר לכך בצורה משמעותית.

מאיר שפיגלר: במארס 2018, מתוך מסגרת התקציב, הוצע סכום טובת דבר שנקרא שינוי התנהגות.

מאיר שפיגלר: הסכום הזה לא נותב ישירות לתת מענה לזכויות של הנכים.

מאיר שפיגלר: כעת כל הסכום הזה עובר ישירות לתוספת זכויות לנכים.

מאיר שפיגלר: זה ללא שום קשר לזה שגם מסגרת התקציב גדולה יותר ממה שאושר בזמנו, בשנת 2018.

אפרת רייטן: גם מבחינת הסכומים, גם מבחינת העיגון, מדברים כאן על שינוי.

מאיר שפיגלר: מדובר במאות מיליוני שקלים.

אוסאמה סעדי: שאלה.

אוסאמה סעדי: פנו אלינו הרבה ושאלו למה זה לא חל על נכות מעבודה.

אפרת רייטן: אני חושבת שיש כאן הרבה הסתייגויות ואולי תכף ניתן להן את המקום שלהן, אבל אולי בהתחלה נשמע עוד קצת סקירה.

אפרת רייטן: אני רוצה לשמוע את גברת זהבה זלמן ממשרד הרווחה והביטחון החברתי.

זהבה זלמן: שלום.

זהבה זלמן: אני יועצת שר הרווחה.

זהבה זלמן: אנחנו נפגשים בנושא הזה גם עם ארגוני הנכים, גם עם ביטוח לאומי וגם עם האוצר על מנת להגיע להסכם ומהר.

אפרת רייטן: תודה רבה.

אפרת רייטן: תמסרי גם לחשר שהוא מוזמן לדיונים הבאים.

אפרת רייטן: אני רוצה כן לחזור אליך מאיר כדי לתת סקירה יותר רחבה מעבר לדברים שעלי אמר ונתן סקירה של ההחלטה ושל הסעיפים.

אפרת רייטן: יש כאן בשורות שהן שונות ואחרות שגם עליהן אנחנו נדון בהמשך.

מאיר שפיגלר: בהמשך לדבריה של זהבה, עכשיו זה כבר פחות טכני ויותר מהותי, תחת קורת הגג של שר הרווחה והביטחון החברתי מאיר כהן, היו לא מעט ישיבות עם כל הגורמים שצוינו קודם לכן, עם אנשי משרד האוצר ונציגים של לא מעט מארגוני הנכים וכמובן הביטוח הלאומי.

מאיר שפיגלר: אגב, מדובר על דיונים שהתקיימו במשך חודשים ולא שבועות בודדים.

מאיר שפיגלר: במסגרת הדיונים האלה יש עוד סדרת זכויות שלא הייתה בעבר מנת חלקם של הנכים והיא כרגע עדיין נמצאת בדין ודברים כאשר על הפרק, מעבר לזכויות בצורה ספציפית, אנחנו כמובן גם עוסקים במקור התקציבי הנדרש לכם כך.

מאיר שפיגלר: ברגע שהדברים האלה יתגבשו במסגרת הדיונים שיהיו תחת קורת הגג שלך יושבת ראש הוועדה, אנחנו מאוד מקווים שאותן זכויות נוספות מוצדקות, ענייניות, מהותיות שהן אכן מחויבות המציאות לפחות מבחינתנו, אכן תאושרנה ותקובענה בחוק התקציב לשנת 2021 ו-2022.

אוסאמה סעדי: גברתי היושבת ראש, הייתי בין החברים שהגיעו להסכם הזה ואני זוכר את המאבק של הנכים באותה תקופה והשביתות שהיו, אז באמת כל חברי הכנסת מכל הסיעות התכנסנו בבית סוקולוב.

אוסאמה סעדי: אני לא רואה כאן מהחברים החדשים מי שהיה אז, אבל באמת אז כולנו מכל הסיעות, קואליציה ואופוזיציה, תמכנו במאבק הזה והגענו להסכם הזה שהיה מקובל כמעט על כל ארגוני הנכים.

אוסאמה סעדי: אני חייב להגיד שנכון שיש פה עלייה והסכום הוא 3,700 שקלים אבל האמת היא שהסכום הזה והקצבה הזאת היא מינימלית.

אוסאמה סעדי: היא אפילו לא מכסה את המינימום של המחיה של כל בן אדם.

אוסאמה סעדי: תארו לעצמכם אנחנו מדברים על נכה קשה, מאה אחוזי נכות, והוא צריך לחיות מ-3,700 שקלים.

אוסאמה סעדי: נכון שאנחנו מגדילים ומגיעים לסכום הזה אבל תמיד צריך לזכור שתמיד צריך לדאוג לאוכלוסייה החלשה הזאת שתקבל את המינימום שבמינימום של התנאים.

אוסאמה סעדי: במצב שלה, צריך לעשות הכול להגדיל כמה שיותר את הקצבה שלה.

אוסאמה סעדי: אני עדיין מחכה לתשובה לשאלה ולפניות אני מקבל מזה כמה ימים, לקראת הדיון הזה, לגבי נכות מעבודה.

אפרת רייטן: יש להם כאן נציג ותכף נשמע אותו.

אפרת רייטן: ברשותכם, אני רוצה לפנות לנציגי ארגוני הנכים שיושבים כאן אתנו.

אפרת רייטן: אלכס פרידמן שהצטרף אלינו ולחנן טל.

אלכס פרידמן: בוקר טוב.

אלכס פרידמן: נכה לא חצי בן אדם.

אלכס פרידמן: אנחנו מברכים על הדיונים בוועדת הרווחה.

אלכס פרידמן: הגיע הזמן ליישם את חוק הנכים ולהביא בשורות טובות לציבור הנכים.

אלכס פרידמן: כמו שעלי ציין, היו בינינו חילוקי דעות מסוימים בנוגע לסעיפי החוק.

אלכס פרידמן: עמדת משרד האוצר היא ששולם סכום מעל 4.341 מיליארד שקלים.

אלכס פרידמן: עמדתנו שגם מלווה משפטית הייתה כי שולם פחות מ-4.341 מיליארד שקלים ולכן בחודשים האחרונים גם התנהל מאבק עיקש ומשותף של כלל ארגוני הנכים.

אלכס פרידמן: מצד שני גם נערכו שיחות ודיונים והרבה בזכותך, היושבת ראש, הגענו להבנות מסוימות של תוספות מעבר לבסיס המדובר.

אלכס פרידמן: כמובן שכל הדברים הללו עדיין בדיונים.

אלכס פרידמן: בהמשך אנחנו נציג בהם במשותף אבל גם בהמשך לדבריו של חבר הכנסת פרוש, גם הבסיס כולל כרגע בשורות נוספות שהתווספו במסגרת המענקים ועכשיו הופכים לקבע, כמו התוספת לילדים והשינוי המשמעותי ביותר לגבי הנכים הקשים ביותר, חוק שאנחנו מנסים להוביל כבר שלוש שנים, חוק שבעצם מכפיל את קצבת שירותים מיוחדים של הקבוצה הזאת.

אלכס פרידמן: מדובר בבשורה חשובה.

אלכס פרידמן: מעבר לכך, אנחנו ממשיכים לעבוד ולהביא בשורות נוספות בדגש על הילדים הנכים שצריכים תוספת טיפה יותר משמעותית.

אפרת רייטן: נכון.

אפרת רייטן: אני אוסיף על זה מילה, לפני שחנן יתייחס.

אפרת רייטן: במהלך החודשים האחרונים ניסינו להגיע להבנות נוספות בקשר לאוכלוסיות וקבוצות בתוך בעלי המוגבלויות, אם אלה ילדים ואם אלה מבוגרים שהביעו צרכים, כמו שאלכס פירט על קצה המזלג, אבל אם מדובר על אוכלוסיית המונשמים שהייתה צריכה סיוע נוסף ואם אלה קבוצות של ילדים שלא נכנסו במתווה הספציפי הזה ושהיה צריך למצוא להם מענה ועוד קבוצות אחרות, ולכן התקיימו דיונים מאוד אינטנסיביים בין כל הגורמים וכמובן בניצוחו של מאיר שפיגלר היקר.

אפרת רייטן: אולי אני מקדימה את המאוחר אבל אני חושבת שגם השיח היה מאוד ענייני ופורה ומאוד קשוב אחד לשני.

אפרת רייטן: משרד האוצר.

אפרת רייטן: הניסיונות של כולם כאן, גם של ארגוני הנכים, למצוא פתרונות יצירתיים כדי להגיע כאן להסכמות היו באמת מעל ומעבר.

אפרת רייטן: כל אחד תרם את שלו ואני מקווה שבאמת נוכל להגיע במהלך הדיונים לאיזה שהן תוצאות טובות שמקובלות על כולם.

חנן טל: מנכ"ל ארגון נכה לא חצי בן אדם.

חנן טל: אני חושב שברמת המיקרו יש עוד מספר אוכלוסיות קצה שצריך לתת להן מענה וכמו שציינה כבוד יושבת הראש אנחנו באמת עושים מאמצים בשיתוף פעולה עם ארגוני נכים אחרים, אגף התקציבים, אתכם ואנחנו מאמינים ששיתוף הפעולה הזה יביא תוצאות ובשורות, אני מקווה בזמן הקרוב.

חנן טל: ברמת המקרו, ברמת האסטרטגיה, יש כאן איזשהו מהלך גדול מאוד.

חנן טל: ארבעה מיליארד ו-341 מיליוני שקלים, אמנם לא עונים על כל הצרכים של 430 אלף שמהווים את ציבור הנכים הכלליים אבל בהחלט מדובר בכברת דרך מאוד משמעותית, ביישום חוק היסטורי שמעלה בסך הכול את קצבאות הנכות, ההוצאה על קצבאות הנכות, בהיקף כולל של כמעט חמישים אחוזים ביחס למה שהן היו בתחילת 2015, אז התחלנו את מאבק הנכים באופן רשמי.

חנן טל: אנחנו מאוד מקווים שכאשר הפערים שהצבענו עליהם בעבר ומה שקורה היום יעבור, אנחנו נודיע בצורה רשמית על הפסקת מחאת הנכים.

חנן טל: הפערים לא מצדיקים מחאה אבל הם כן מצדיקים שיח פתוח והמשך שיתוף פעולה כדי להמשיך ולייצג את ציבור הנכים הכלליים ואת המצוקות הכול כך קשות שלהם.

חנן טל: אנחנו מעריכים שזה יקרה בחודשים הקרובים.

חנן טל: נאחל בהצלחה לכולנו.

אפרת רייטן: תודה.

אלכס פרידמן: ברשותך, משפט.

אלכס פרידמן: בהמשך לדברים הנהדרים שאמר שותפי חנן, אני חושב שיש הסכמה גורפת בין חברי הכנסת לבין כולם שעדיין יש שיפור משמעותי אבל הבסיס חייב מתי שהוא להגיע לשכר המינימום.

אלכס פרידמן: זה יעדינו ומן הסתם אנחנו עדיין חושבים שזה הדבר הצודק ונדון בכך בהמשך.

אלכס פרידמן: יחד עם זאת, מטרת החוק הזה היא לתת מענה למצוקות הקשות ביותר, לתת מעטפת סביב לאוכלוסיות קצה ובעצם בשורה התחתונה, באופן כללי, לשפר את המצב ובעיקר לתקן עוול של עשרות שנים.

אפרת רייטן: תודה.

אפרת רייטן: חבר הכנסת מרעי.

מופיד מרעי: אני רוצה לברך על הצעד שבסופו של דבר מביא לסיום.

מופיד מרעי: השאלה שלי היא כמה נכים, אלה שלא מקבלים תוספות.

אפרת רייטן: כמה נכים נשארים מחוץ למתווה הזה שלא מקבלים עכשיו תוספת?

מופיד מרעי: נכה שנשאר עם 3,700 שקלים בחודש.

עלי בינג: אני חושב שאת הנתונים האלה אנחנו צריכים לבקש מאנשי הביטוח הלאומי.

עלי בינג: אולי ממנהלת אגף נכות.

עלי בינג: אני כן אומר שלפני שהיא עונה שיש עוד הטבות נוספות מעבר למענקים האלה של שר"ם וניידות וכולי.

עלי בינג: זאת אומרת, יש סיוע בשכר דירה למי שאין לו דירה וכולי.

עלי בינג: המעטפת היא מעט רחבה יותר רק מחוק הביטוח הלאומי.

עלי בינג: יש הנחות כאלה ואחרות.

מופיד מרעי: את הנתונים צריך לקבל מהביטוח הלאומי?

עלי בינג: כן.

חנן טל: לפני שלודה תענה, אני הייתי רוצה לומר שבגדול בתוכנית העבודה שלנו מדובר בעיקר על מתמודדי נפש.

חנן טל: מתמודדי נפש, חלק מחבילות הסיוע שלהם, למי שצריך שר"ם, זאת הורדת הסף הרפואי לשר"ם ואנחנו נמצאים במשא ומתן גם מול הגורמים המקצועיים באגף התקציבים וגם מול ביטוח לאומי כדי לתת את הפתרון הזה.

חנן טל: הקבוצה השנייה היא מתמודדי נפש שמקבלים אך ורק קצבת נכות כללית וסיוע בשכר דירה שזה למעשה בתכנית העבודה שלנו לשנת 2022.

חנן טל: אנחנו מקווים להציג פתרונות ברמת הסיוע בשכר דירה לאותם מתמודדי נפש שמקבלים אך ורק קצבת נכות כללית, קרי, 3,700 שקלים.

חנן טל: להזכיר, תחילת המסע שלנו התחיל כאשר קצבת הנכות עמדה על 2,300 שקלים והיום היא עומדת על 3,700 שקלים וכפי שאמר שותפי אלכס, השאיפה היא להגיע לקצבת נכות בגובה שכר מינימום.

אפרת רייטן: תודה רבה.

אפרת רייטן: אני רוצה ברשותכם לעבור אליך אדוני, מר יהודה דורון.

יהודה דורון: אני מברך את כל מי שנמצא כאן כולל חברי הכנסת, חברי הוועדה והיושבת ראש.

יהודה דורון: את מנכ"ל ביטוח לאומי שעושה עבודה נפלאה.

יהודה דורון: אני רוצה לומר שמה שנותנים היום בא לסייע לציבור הנכים אבל יש כאן משהו שאתם צריכים להבין אותו מהתחלה ואני חושב שאף אחד לא נתן את הדעת על כך.

יהודה דורון: העלו בארבע פעימות את שכר המינימום לעובדים במשק.

יהודה דורון: במשך ארבע פעימות, הנכים לא קיבלו שום דבר, לא בקצבת הנכות ולא בהגדלת השירותים המיוחדים.

יהודה דורון: זאת אומרת, במקום שיהיה כסף לנכים לשלם לעובדים הזרים ושיהיה להם כסף לכלכלה שעלתה, כי שכר המינימום עלה, לא נתנו את זה ובאיזשהו מקום שחקו את קצבת הנכות ב-1,200 שקלים.

יהודה דורון: בעלייה שהעלו בשכר המינימום, שלא נתנו לנכים, כמובן שמישהו פגע בהם.

יהודה דורון: היום באים ואומרים שנותנים לנו 3,700 שקלים.

יהודה דורון: אם אני לוקח את ה-1,200 שקלים שהעלו בשכר המינימום, אתם מגיעים למצב שפחות או יותר זה הסכום.

יהודה דורון: לנכים יש היום הוצאות, לשלם לעובד הזר בעקבות העלאת שכר המינימום.

יהודה דורון: העליתם לעובד זר את השכר ומי שצריך לשלם זה אנחנו, הנכים.

יהודה דורון: השאלה שלי היא מהיכן נשלם.

יהודה דורון: גם מה שאתם נותנים עכשיו, זה ילך לשירותים מיוחדים, לעובד הזר ולא לאוכל.

יהודה דורון: הכלכלה, אנחנו נשארים במקום.

אפרת רייטן: אולי באמת נשמע התייחסות של המנכ"ל.

יהודה דורון: רק רגע.

יהודה דורון: אני רוצה לומר משהו חשוב.

יהודה דורון: אני הייתי בין החבר'ה שהיו בהסתדרות, ארגוני הנכים, ואני התנגדתי לסיכום שהיה שם וגם יצאתי להפגנה.

יהודה דורון: הייתי גם בהפגנה בתוך הכנסת עם ציבור גדול של נכים.

יהודה דורון: ישנו כאן בתוך הבית.

יהודה דורון: אני רוצה להדגיש שישנו כאן בתוך הבית כמעט כמה ימים כי לא הסכמנו למה שהיה.

יהודה דורון: מה שקרה זה שהוציאו קבוצה גדולה מתוך הזכאות ואמרו שהם יקבלו פחות.

יהודה דורון: את מי?

יהודה דורון: את הנכים שעבדו והשתדלו לעשות הכול והגיעו לשלב שהם מתמוטטים והגיעו למצב שיש להם נכות נוספת.

יהודה דורון: מעבר לנכות הנוספת הם הגיעו לגיל זקנה.

יהודה דורון: להם לא מגיעה תוספת.

יהודה דורון: הנכים הכי קשים, לא מגיעה להם תוספת שווה.

יהודה דורון: אני משנת 1977 נאבק למען הנכים כאן.

יהודה דורון: אני אומר שלא אהיה מוכן שנכים יהיו דרגה אחת ודרגה שתיים.

יהודה דורון: כולם צריכים לקבל את התוספת באותה מידה.

יהודה דורון: לא יכול להיות שנכים שגם התבגרו וגם המצב שלהם חמור יותר, הם לא יקבלו את אותו הסכום.

יהודה דורון: המצב שלהם מבחינה כלכלית הוא הרבה יותר חמור.

יהודה דורון: הם צריכים תרופות יותר מהתרופות שצרכו עת היו צעירים.

אפרת רייטן: העלית שלוש נקודות ואני אשמח שהמנכ"ל יתייחס אליהן.

יהודה דורון: אחר כך אני רוצה לומר עוד משהו.

אפרת רייטן: אנחנו נשמע אבל מדובר כאן על הקשישים, על העובדים הזרים ועל נכים עובדים.

אפרת רייטן: מקווה שהצלחתי לתמצת את הנקודות.

מאיר שפיגלר: אני אתחיל עם העובדים הזרים.

מאיר שפיגלר: לגבי העובדים הזרים, הנושא של הסכום שהם מקבלים עבור העבודה שלהם שהוא משתנה כלפי מעלה בצורה משמעותית מאוד בזמן האחרון, הוא בין היתר תולדה של היצע וביקוש.

מאיר שפיגלר: יש היצע קטן, ביקוש גדול, והעסק גו רם לכך שהתשלומים הם לאין ערוך גבוהים יותר ממה שהיה בתחילת הדרך, בשנות ה-2000.

מאיר שפיגלר: הדבר הזה נמצא כרגע בין היתר לפתחה של שרת הפנים ורשות ההגירה, האוכלוסין ומעברי הגבול.

מאיר שפיגלר: למיטב ידיעתי הם הקימו איזושהי ועדה בנושא הזה כדי לתת מענה.

מאיר שפיגלר: שר הרווחה נפגש אתה לטובת העניין לפני כחודש וחצי, העלה את הסוגיה הזאת בפניה והתקבלה איזושהי החלטה אבל לא החלטה גורפת אלא החלטה נקודתית.

מאיר שפיגלר: אני מקווה שמאוד שבפני הדברים ישתנו בהקשר הזה כי אני מסכים לגמרי עם יהודה שזה מצב שהוא פשוט יצא מכל פרופורציות.

מאיר שפיגלר: אנשים מקבלים עבור העסק עובד זר והם משלמים גם 10,000 שקלים ללא שום קשר להפרשות הנלוות ו הדבר הזה מטבע הדברים גורם למועקה כלכלית אדירה לנכים כי אין להם מאיפה לשלם.

אפרת רייטן: כלומר, בעצם היום יש ממש מחסור בעובדים.

מאיר שפיגלר: חד משמעית.

מאיר שפיגלר: מחסור בעובדים זרים.

אפרת רייטן: גם בגלל תקופת הקורונה שהיה קושי להביא אותם וגם בגלל המכסות.

מאיר שפיגלר: נכון.

מאיר פרוש: אתה מצדיק את הטענה שלו.

מאיר שפיגלר: בוודאי.

מאיר שפיגלר: אנחנו כן נותנים את הדעת, שוב, במסגרת אותם דברים נוספים שנמצאים לפתחך, כדי לסייע לאותם נכים שבגלל מצבם זקוקים ליותר מעובד זר אחד, בגלל המצב אתו הם מתמודדים והדבר הזה הופך להיות אקוטי שבעתיים.

אפרת רייטן: אנחנו נמצא לזה פתרון.

מאיר שפיגלר: הסוגיה הזאת על הפרק ומטבע הדברים בוודאי לא מתייחסים אליה בצורה קלה אלא נותנים עליה את הדעת בכובד ראש.

מאיר שפיגלר: לגבי הנושא של הנכים שעברו את גיל הפרישה.

מאיר שפיגלר: קודם כל, קצת עובדות.

מאיר שפיגלר: במארס 2018 כל מה שאמר יהודה דורון זה נכון.

מאיר שפיגלר: הוא נאבק, הוא לא הסכים אבל התקבלה החלטה שנתנה להם 50 אחוזים מהתוספת שניתנה למי שהיה בגיל העבודה.

מאיר שפיגלר: אני לגמרי מזדהה עם כל מה שאמר יהודה בפן המהותי אבל התקבלה אז החלטה ובג"ץ לא התערב בה.

מאיר שפיגלר: זאת אומרת, אותה החלטה שהתקבלה בכנסת והפכה להיות חלק מהחקיקה בנושא של רפורמה בנכים, בסוף יצאה לא הפועל כפי שהיא.

מאיר שפיגלר: אנחנו עוסקים במה שאמר יהודה.

מאיר שפיגלר: הייתה לנו בביטוח לאומי ישיבה אתו ועם כל הנציגים שהצטרפו אליו לפני כחודש בערך.

מאיר שפיגלר: ישיבה ושבחלקה השתתף גם עלי בינג ולאחר מכן הוא עזב.

מאיר שפיגלר: שר הרווחה כמובן מודע לזה ומעורב בנושא הזה.

מאיר שפיגלר: יש כל מיני רעיונות שאנחנו בוחנים אותם כדי לראות איך אפשר לתת מענה.

מאיר שפיגלר: אני לא יודע אם המענה יהיה מאה אחוזים כי בסוף מדובר בתג מחיר תקציבי אבל הנושא הזה בוודאי נמצא עדיין בדין ודברים בין הביטוח הלאומי, נציגי הנכים ומשרד האוצר תחת קורת הגג של שר הרווחה וכמובן בתיאום ושיתוף מלא אתך כיושבת ראש הוועדה.

מאיר שפיגלר: הנושא השלישי, נכי עבודה.

אפרת רייטן: תכף נדבר על זה.

אפרת רייטן: אולי עכשיו נעבור ל-זום.

אפרת רייטן: מר ארז שטיבל נמצא ב-זום.

אפרת רייטן: הוא ידבר על זה ואז נוכל להתייחס.

יהודה דורון: גם אני רוצה לדבר על זה לא סיימתי את דבריי.

אפרת רייטן: עוד דבר.

אפרת רייטן: נרשה גם לאחרים להשמיע את עמדתם.

אפרת רייטן: ככל שיהיה זמן,.

אפרת רייטן: אני אוכל לחזור אליך.

ארז שטיבל: שלום לכולם.

ארז שטיבל: אני ארז שטיבל, אני בן 50, נכה עבודה משנת 2015.

ארז שטיבל: לצערי הרב אני מקבל קצבה של 2,900 שקלים.

ארז שטיבל: אני אב חד הורי, משמורן יחיד, הקצבה שלי לא עולה באחוז אחד משנת 2003.

ארז שטיבל: היא צמודה למדד.

ארז שטיבל: היא נחשבת לקצבה מחליפת שכר.

ארז שטיבל: אף אחד לא מסתכל עלי.

ארז שטיבל: לעומת זאת, אני מקיים שני ילדים, פונה לביטוח לאומי.

ארז שטיבל: בנכות עבודה אין אפשרות לקבל הטבה לילדים.

ארז שטיבל: אין אפשרות לקבל שום הטבה בארנונה.

ארז שטיבל: אני נשאר חסר אונים.

ארז שטיבל: אני כל חודש מתחנן לסיים את החודש, מתחנן לגמ"ח.

ארז שטיבל: איפה אני בתור אחד שעשה צבא, שירת את המדינה.

ארז שטיבל: , נתן מהנשמה, עבד כלוכד בעלי חיים מטעם המדינה?

ארז שטיבל: נפגעתי בעבודה.

ארז שטיבל: אני חולה תסמונת CRPS, חולה עצבים, כאבי תופת ולא מסוגל לעבוד.

ארז שטיבל: עלי חלה תקנה 15 במלואה ואני לא מסוגל לחזור לעבודה.

ארז שטיבל: התקנה הזאת לא נותנת לי כלום.

ארז שטיבל: היא בתוך ביטוח לאומי, אף אחד לא מכיר אותי בחוץ.

ארז שטיבל: איך אני יכול לעשות?

ארז שטיבל: אף אחד לא העלה את הקצבאות של נכי עבודה.

ארז שטיבל: אף אחד לא העלה אותנו.

ארז שטיבל: שמו ארגון יציג וכאשר אנחנו פונים אליו, הוא לא מתייחס ל אלינו.

ארז שטיבל: הוא מנער אותנו מכל המדרגות.

ארז שטיבל: הוא אפילו לא עונה למיילים שלנו.

ארז שטיבל: אין לנו למי לפנות.

ארז שטיבל: אנחנו פונים, זועקים לעזרה, בבקשה, תשנו את הגזרה שנתתם על נכי העבודה.

ארז שטיבל: תשפרו לנו לשכר ממוצע כדי שנוכל לחיות.

ארז שטיבל: בבקשה.

ארז שטיבל: אין לנו יותר מה לומר.

אפרת רייטן: הדברים שלך ברורים מאוד.

אפרת רייטן: תודה על השיתוף ועל האומץ לומר את הדברים מהלב.

אפרת רייטן: אנחנו כמובן משתתפים בתחושות הקשות שאתה מביע כאן.

אפרת רייטן: צריך להבין את העניין ואת ההבדל.

אפרת רייטן: קודם כל, הנושא הוא חשוב וצריך לתת גם אתה דעת על נכי העובדה כאשר זאת אולי קבוצה אחרת מהקצבאות עליהן אנחנו מדברים כאן היום בדיון הזה.

אפרת רייטן: כמה נכי עבודה יש ולמה זה באמת שונה ולא נכנס במסגרת הקצבאות.

מאיר שפיגלר: הרפורמה בנכות שעלתה אחר כך לחקיקה בכנסת ישראל, במארס 2018, נגעה בנכות כללית בלבד.

מאיר שפיגלר: היא לא נגעה כהוא זה בנכים מעבודה ולכן כל מה שכרגע עומד על הפרק, זה להשלים את מעשה המרכבה של אותה חקיקה והיא נוגעת לפן העובדתי, אך ורק לנכות כללית ולא נכות מעבודה.

מאיר שפיגלר: אני לא מכיר את הפרטים הספציפיים של הדובר אבל הקצבה של נכות מעבודה נגזרת גם מהשכר שאותלו אדם קיבל ערב פגיעתו ומעבר לזה, גם מאחוזי הנכות שנקבעו לו.

מאיר שפיגלר: אני לא מכיר את הפרטים אבל כך זה הולך.

מאיר שפיגלר: צריך לומר בהגינות שגם התנאים של מקבלי נכות מעבודה והקצבה שבעצם היא תוצאה של אותה נכות שנקבע לבן אדם שונים לחלוטין, כמעט בכל היבט שלא יהיה, מהתנאים שהם חלק בלתי נפרד מהזכאות לנכות כללית.

מאיר שפיגלר: זו מסגרת שונה לחלוטין כמעט בכל היבט שלה והיא פשוט כרגע לא נמצאת על הפרק.

מאיר שפיגלר: היא בוודאי ראויה, אני מניח" לדיון ולעריכת רביזיה ולמחשבות בהקשר הזה לגבי העתיד, אבל כרגע זה לא נמצא על הפרק.

מאיר שפיגלר: את הנתונים יש לנו.

מאיר שפיגלר: אני לא חושב שנציגת הביטוח הלאומי הנוגעת לנכות בעבודה נמצאת כאן

מאיר שפיגלר: כי לא עלה על דעתי שזה יעלה על הפרק, אבל אפשר להביא אותה והיא תיתן את הנתונים.

אפרת רייטן: קודם כל, אני מצטרפת לדבריך.

אפרת רייטן: היות ובאמת הנושא של נכי עבודה איננו חלק מהנושא עליו אנחנו כרגע דנים, אבל הוא כן נושא חשוב מאוד ונוגע להרבה מאוד אנשים.

אפרת רייטן: גם אלי, כמו לחבר הכנסת אוסאמה סעדי, פנו במהלך התקופה האחרונה לא מעט נכי עבודה שהשמיעו את זעקתם ואת כאבם.

אפרת רייטן: כנראה יש כאן באמת איזשהו מקום שצריך לתת עליו את הדעת ולקיים עליו דיון.

אפרת רייטן: כמו שהסביר מר שפיגלר, מדובר על קצבה אחרת.

אפרת רייטן: לא מדובר על קצבת הנכות הכללית ולכן זה לא במסגרת החוק הזה וצריך לדון בנפרד על הנושא הזה.

יהודה דורון: אני רוצה להוסיף כמה דברים.

יהודה דורון: יש קשר בין שני הנושאים, ואני אסביר.

אפרת רייטן: בבקשה.

יהודה דורון: כאשר נכה עבודה מקבל 3,000 שקלים בחודש, הוא נמצא באותו מצב של הנכים הכלליים.

יהודה דורון: מה הוא עושה?

יהודה דורון: הוא רואה שהוא לא מקבל תוספת.

יהודה דורון: לנכה רגיל כללי שלנו, אם יש לו שני ילדים, הוא מקבל על שני הילדים תוספת.

יהודה דורון: בזמנו זה היה חוק שחוקק בזמנה של אורה נמיר שאנחנו חוקקנו אותו.

יהודה דורון: הוא מקבל תוספת עבור שני ילדים, מקבל תוספת עבור אישה, הוא יכול להגיע על-6,000 שקלים ועכשיו הסכום יהיה 7,000 שקלים.

יהודה דורון: אותו נכה בעבודה נשאר עם 3,000 שקלים.

יהודה דורון: מה הוא עושה?

יהודה דורון: אני מספר לך מה קורה ובפועל מה עושים הנכים האלה.

יהודה דורון: הם עוזבים את נכות מעבודה ועוברים לנכות כללית ואז אתם באים ואומרים בדיונים שהיו עבר שהמספר של הנכים הכלליים הולך וגדל.

יהודה דורון: למה הוא גדל?

יהודה דורון: כי יש התניידות מצד אחד לצד שני, דבר שהוא חמור מאוד והיה אסור שיהיה.

יהודה דורון: אני הגשתי בג"ץ בקשר לתאונות עבודה.

יהודה דורון: בג"ץ החזיר אותי ואמר לי שקודם כל אנסה לבקש חקיקה בכנסת לתיקון העיוות.

יהודה דורון: מה שאני מבקש כעת, לא בישיבה הזאת, לקיים דיון ולעשות חקיקה מתקנת מיד לנכי עבודה.

יהודה דורון: הכסף של נכי עבודה לא נמצא במשרד האוצר.

יהודה דורון: הכסף שלנו נמצא בביטוח לאומי.

יהודה דורון: ביטוח לאומי צריך רק לקבל את ההוראה לבצע ואז הוא יבצע.

יהודה דורון: למה אני אומר לכם את זה?

יהודה דורון: נכה עבודה, לא מספיק שהוא שילם, כולכם כאן משלמים לביטוח לאומי, אבל אם קרה לכם אירוע בעבודה וקיבלתם כסף מחברת ביטוח, הביטוח הלאומי לוקח את הכסף הזה אליו.

יהודה דורון: הנכה מקבל את זה לפי העלויות של השכר העתידי והיום אתם רואים שהוא לא מקבל, הוא הולך לפי מדד ולא לפי מה שהיה.

יהודה דורון: אנחנו אומרים שצריך לתקן את זה.

אפרת רייטן: ההערה התקבלה כאן.

אפרת רייטן: התפרצת לדלת פתוחה.

אפרת רייטן: העניין הזה הוא חשוב מבחינתנו.

אפרת רייטן: כמו שאמרת נכון, במסגרת הדיון הזה לא נוכל לתת לו מענה אבל אני כן מצהירה כאן שאנחנו נדבר על כך בדיון נפרד עם כל הגורמים שגם יושבים כאן עכשיו - גם משרד האוצר, גם ביטוח לאומי, חברי הכנסת הנוספים – כדי לחפש ולמצוא לזה פתרונות.

אפרת רייטן: תודה רבה.

אפרת רייטן: עלי, אתה רוצה להתייחס לעניין הספציפי או שנדבר על זה בדיון נפרד?

עלי בינג: נראה לך שזה כפי שאמרת.

אפרת רייטן: נקיים דיון נפרד על הנושא הזה.

אפרת רייטן: בסדר.

אפרת רייטן: אני רוצה לעבור ללי מויאל שנמצאת אתנו ב-זום, מנכ"לית לי"ן, למען ילדים נכים.

לי מויאל: בוקר טוב.

לי מויאל: אני מנהלת את ארגון לי"ן.

לי מויאל: אנחנו מייצגים כשמונים אלף ילדים נכים בישראל.

לי מויאל: דיברנו קצת על קצבת ילדים נכים שבעצם בחוק הנתון במה שכרגע קיים, הם די מופלים לרעה.

לי מויאל: אני יכולה להגיד לכם שבדרגת המאה אחוזים שכרגע עומדת על כ-48 אלף ילדים נכים, יקבלו עוד 83 שקלים.

לי מויאל: אני יכולה לומר שזה פשוט ביזיון.

לי מויאל: היה עדיף שבכלל לא תתנו לנו.

לי מויאל: זה לבוא ולהגיד להורים תתמודדו.

אפרת רייטן: כמובן צריך להדגיש שמדובר בתוספת.

לי מויאל: נכון, בתוספת בחוק.

לי מויאל: אני יכולה להגיד לכם שבשתי הפעימות הקודמות , מאה אחוזי נכות, הילדים האלה לא קיבלו כלום.

אפרת רייטן: במענקים.

מאיר שפיגלר: הם קיבלו גם בבסיס.

מאיר שפיגלר: עובדתית זה לא נכון.

מאיר שפיגלר: היה סכום מסוים שחולק ממש לקראת אישור הכנסת והוקצה לטובת הילדים הנכים סכום ספציפי של 50 מיליון שקלים.

מאיר שפיגלר: אנחנו יודעים שהם אכן הופלו לרעה במהלך השנים.

מאיר שפיגלר: אנחנו יודעים את זה וניתנה בהחלט התייחסות לכך.

מאיר שפיגלר: גם זה עומד על הפרק כמובן לפתחה של הוועדה שאת עומדת בראשה.

אפרת רייטן: במסגרת הדיונים שנקיים.

חנן טל: ברשותכם, אני רוצה לחדד את הדברים.

לי מויאל: בסקר שערכנו שענו עליו מעל 200 הורים, נמצא ש-74 אחוזים מכלל הבתים שמגדלים ילד נכה, לא מצליחים להחזיק בשתי משרות עבודה.

לי מויאל: זאת אומרת, או הורה אחד לא עובד בכלל ונמצא בבית ומטפל בילד או עובד במשרה חלקית.

לי מויאל: זה אומר שבנוסף לעלויות המטורפות שיש לנו על הילדים שלנו, אנחנו לא מצליחים להכניס למשק הבית משכורות.

לי מויאל: אני אישית התפטרתי במהלך הקורונה וכרגע אני יושבת בבית ללא עבודה.

לי מויאל: גם לא נותנים לי המשך אבטלה.

לי מויאל: זאת אומרת, אני כרגע בית עם הכנסה שהיא רק קצבת שמקבלת הילדה שלי.

לי מויאל: איך אני אמורה לקיים אותה?

לי מויאל: איך הורים אמורים לקיים את הילדים שלהם?

לי מויאל: הם לא זוכים לטיפול, הם לא זוכים לשום דבר, הם מופלים.

לי מויאל: פשוט מופלים וזה עצוב לראות את זה שהילדים לא מקבלים את הטיפול הראוי שלהם כי להורים אין את היכולת הכלכלית לממן טיפולים שהם חשובים וקריטיים כדי להביא את הילדים האלה למצב שהם יכולים בעתיד להשתלב בחברה ולא להיות נטל על מדינת ישראל.

לי מויאל: תודה רבה.

אפרת רייטן: תודה לך.

נעמי מורביה: אני יכולה לחזק את דבריה?

אפרת רייטן: עוד רגע.

אפרת רייטן: אני מיד אפנה אליך.

אפרת רייטן: הקצבה שמקבל ילד במאה אחוזי נכות, על איזה סכום היא עומדת?

עלי בינג: 2,691 שקלים.

חנן טל: אני רוצה לחדד את דבריו של מאיר.

חנן טל: במסגרת ההסכם ב-2018, המאבק על העלאת קצבאות הנכות, היה לנכים בגיל העבודה.

חנן טל: במסגרת 2018 החלטנו כן להקצות מתוך שהוקצה לנכים בגיל העבודה, 150 מיליון שקלים לילדים הנכים.

מאיר שפיגלר: 50 מיליון.

חנן טל: 150 מיליון שקלים.

מאיר שפיגלר: אתם מערבבים בין השנים.

חנן טל: 150 מיליון שקלים שיינתנו בשלוש פעימות.

חנן טל: פעימה ראשונה ניתנה במסגרת 2018, פעימה נוספת שתוכננה ב-2020 במסגרת המענק ואז פנו הארגון של לי וארגונים אחרים ובתוך כך הוקצו עוד 50 מיליון שקלים שאמורים להיות חלק מהמענק של 2021 ובכך נעשה מקצה שיפורים של 150 מיליון שקלים לילדים הנכים.

חנן טל: בד בבד חשוב לזכור שב-2014 נעשה מקצה שיפורים נוסף במסגרת הילדים הנכים אבל עם כל זאת אנחנו מאוד מאוד מחזקים את הדברים של לי ושל ארגון לי"ן וארגונים אחרים.

חנן טל: זה לא מספיק.

חנן טל: המצב של ההורים לילדים הנכים והילדים הנכים בכלל הוא לא טוב.

חנן טל: כן צריך לעשות שם מקצה שיפורים משמעותי מאוד.

חנן טל: אנחנו נצטרך להיות יצירתיים בהקשר הזה ולשאת באחריות.

חנן טל: לעשות כל מה שאפשר כדי למצוא להם פתרונות בהיקפים גדולים ולא בהיקפים קטנים.

חנן טל: כמו שאמרתם, אנחנו דנים בנושא הזה.

חנן טל: זה נושא ליבה עבורנו.

חנן טל: זה בהחלט חלק מהמטרות שלו.

מאיר שפיגלר: יש שיח משמעותי בנושא הזה, גם בתקופה האחרונה.

מאיר שפיגלר: אנחנו מקווים שזה יגיע לכדי מיצוי במסגרת הדיונים שיהיו כאן בוועדה.

מאיר שפיגלר: אני מצטרף למה שהוא אמר ומה שרוצה, אני מניח, לומר נעמי והצוות שלה שכולל את שמחה בניטה, שהסוגיה של הילדים הנכים חייבת להיות חלק בלתי נפרד מהמענה שהמערכת תיתן לצרכים שלהם.

מאיר שפיגלר: כמובן זה מגיע להורים שנדרשים לטפל בהם.

מאיר שפיגלר: הביטוח הלאומי עוסק בזה דרך קבע.

מאיר שפיגלר: הוא עשה את זה בשנת 2018 בנושא תסמונת דאון, ויליאנס ודיס-אוטונומיה ועוד כהנה וכהנה דברים.

מאיר שפיגלר: אנחנו כל הזמן ממוקדים בעניין ומבינים מה המשמעות של משפחה שנדרשת להתמודד עם ילד נכה.

מאיר שפיגלר: זה לא דבר של מה בכך.

נעמי מורביה: אני רוצה לחזק את דבריהם של ההורים.

נעמי מורביה: אני רוצה קצת להכניס אתכם לתמונה.

נעמי מורביה: זה לא רק הקשיים עם זה שאחד מההורים צריך לוותר על המשרה שלו.

נעמי מורביה: זה גם קשור לכך שהמדינה לא מכסה את ההוצאות העצומות.

נעמי מורביה: אני מדברת אפילו על האוכל המיוחד, הפדיהשו והאנשור - השתתפות עצמית, אביזרים מיוחדים, אביזרי שיקום, עמידונים, הליכונים, השתתפות עצמית או שלכו תקנו לבד.

נעמי מורביה: עגלות, עגלות נכים.

נעמי מורביה: הם מקבלים – סליחה שאני אומרת את זה - אבל בהרבה מקרים הם מקבלים את הדברים הנחותים ביותר שיש בשוק.

נעמי מורביה: אם הם רוצים להתאים את זה לצרכים של הילדים, תוסיפו מכיסכם.

נעמי מורביה: את יודעת מה?

נעמי מורביה: אפילו דברים פשוטים כמו מיטה הולמת.

נעמי מורביה: מה שיש היום במשרד הבריאות ונחשב כמיטת נכים, זה לא מתאים לילד.

נעמי מורביה: לילד יש צרכים אחרים.

נעמי מורביה: תזמינו נגר פרטי.

נעמי מורביה: ההוצאות הן לא פרופורציונאליות לקצבה.

נעמי מורביה: אנחנו חייבים לחשוב על זה כי אנחנו לוקחים את החוליה הכי חלשה.

נעמי מורביה: אלה ילדים שהם לא ביקשו להיוולד.

נעמי מורביה: הם הגיעו לכאן ויש לנו ערבות הדדית ואחריות כחברה לדאוג להם וכדי להביא אותם לאיזושהי הסללה, להשתלבות בחברה ולהפוך אותם – אני לא אומרת לאנשים שכן, למרות שכן, הם מביאים את הכי הרבה מדליות זהב באולימפיאדות.

אפרת רייטן: נכון.

אפרת רייטן: לפני חודש היינו באים בהם מאוד.

נעמי מורביה: כן, הם הופכים לספורטאים אדירים אבל שוב, זה הכול בהשקעת ההורים ואנחנו כחברה חייבים לעשות את הצעד הנוסף הזה קדימה.

נעמי מורביה: תודה.

אפרת רייטן: אני מודה לך ואני אומרת לכם בצורה גלויה, כמו שגם אמרתי לחברים ולגורמים אם נפגשתי במהלך החודש האחרון, ומהרגע שהתחלתי לטפל בנושאים כולם, נושא הילדים הנכים עלה מיד על השולחן לדיונים.

אפרת רייטן: מבחינתי זה היה המשך או לא המשך מבחינת הדיונים שלנו וביקשתי ודרשתי מכולם למצוא פתרון לילדים הנכים שלא נכנסו כרגע למתווה הזה.

אפרת רייטן: לא הכרתי ואני לא מכירה את כל הצרכים המיוחדים כמו שכרגע את מתארת.

אפרת רייטן: כן שמעתי גם בשיחת טלפון שהייתה לי עם לי ועם הורים אחרים, נחשפתי כמובן לעניין הספציפי הזה, למורכבות.

אפרת רייטן: אני כאימא לא יכולתי להמשיך הלאה בדיונים כולם מבלי לתת גם על זה את הדעת.

אפרת רייטן: הנושא הזה היה חשוב לי מהיום הראשון ואנחנו נמצא לזה את הפתרון.

אפרת רייטן: אני רוצה לעבור ליעל, ראש תחום ביטוח לאומי באלו"ט שנמצאת אתנו ב-זום.

יעל רלוי: שלום לכולם.

יעל רלוי: בוקר טוב לכל הנוכחים.

יעל רלוי: ראשית, חשוב לי מאוד להצטרף לדברים החשובים שנאמרו כאן קודם לגבי הילדים.

יעל רלוי: אני חושבת שזה בהחלט מצריך הערכת צרכים נפרדת ותשומת לב מיוחדת.

יעל רלוי: להזכיר שהיום לפי הערכות משרד הבריאות יותר מ-25 אחוזים מהילדים מטופלים בשירותי התפתחות הילד נאלצים ללכת לשירות פרטי.

יעל רלוי: המשמעויות והנטל הטיפולי והמשאבים הכספיים הכרוכים בכך הם ברורים.

יעל רלוי: בקרב ילדים עם אוטיזם אנחנו רואים שהעלויות הן אפילו גדולות יותר.

יעל רלוי: יותר מ-50 אחוזים.

יעל רלוי: אפילו 50 אחוזים מגיעים לשירות פרטי.

יעל רלוי: זה מצריך תשומת לב מיוחדת.

יעל רלוי: הבעיות הן שונות וזה מצריך התייחסות.

יעל רלוי: נושא נוסף הוא החרגה של השוהים בהוסטלים מהעלאת הקצבאות.

יעל רלוי: להזכיר שלפי סעיף 307 לחוק ביטוח לאומי, האוכלוסייה הזאת זכאים ל-20 אחוזים מקצבת הנכות הכללית.

יעל רלוי: לאחר התוספת מדובר בכ-740 שקלים שהולכים לזכאי.

יעל רלוי: השוהים בהוסטלים הם עדיין נדרשים לנטל טיפולי.

יעל רלוי: ההורים, רבים מהם מבוגרים וצריכים להגיע לביקורים בהוסטלים שלפעמים מרוחקים ממקום המגורים.

יעל רלוי: הם לוקחים אותם לבתים והרבה פעמי צריכים לשכור מטפל לצורך כך.

יעל רלוי: הם לא זכאים לקצבת שר"ם כי הם מטופלים בהוסטלים וגם זה מצריך איזושהי התייחסות.

יעל רלוי: אנחנו מתנגדים להחרגה.

יעל רלוי: בעבר הם9 לא ה וחרגו ונכללו בהעלאה והוגדר שהם יקבלו את ה-20 אחוזים תוספת במסגרת הזאת.

יעל רלוי: אנחנו חושבים שזה צריך להיוותר על כנו וגם העלויות של זה הן די מינוריות.

יעל רלוי: ידוע לנו על 15 אלף שוהים בהוסטלים היום.

יעל רלוי: המשמעות היא שהתוספת היא בקושי 13 מיליון שקלים בשנה.

יעל רלוי: לפי הערכתנו כמובן, הערכה כללית, מדובר בתוספת לא גדולה.

יעל רלוי: הנושא הנוסף הוא נושא של הורדת סף השר"ם מ-60 אחוזים ל-40 אחוזים כדי לאפשר גם לאנשים עם אוטיזם ומתמודדי נפש ליהנות מהתמיכות שכללות בקצבה הזאת.

אפרת רייטן: גם בנושא הזה אנחנו דנים וחותרים בדיוק לנקודה הזאת.

יעל רלוי: תודה לכם על ההקשבה.

יעל רלוי: אנחנו הבענו את העמדה שלנו בנושא השר"ם מאוד בהרחבה בדיון הקודם ואנחנו מבקשים שהדברים יילקחו בחשבון ובמהירות האפשרית יימצא פתרון לאוכלוסייה הזאת כיוון שזה הובטח ונכלל במתווה.

אפרת רייטן: בהחלט.

אפרת רייטן: תודה.

אפרת רייטן: שרונה מזרחי מאקי"ם ישראל שגם היא ב-זום.

שרונה מזרחי: בוקר טוב.

שרונה מזרחי: האמת היא שרציתי להתייחס לנקודה האחרונה לגבי השר"ם שכמו שיעל אמרה ציינו את זה בהרחבה בדיון הקודם.

שרונה מזרחי: מדובר בסך הכול כדי להיכנס, כדי להיבדק.

שרונה מזרחי: זה לא שעכשיו כולם ייכנסו וכולם יקבלו שר"ם אלא באמת המטרה היא רק כדי לתת לאנשים האלה את האופציה להיבדק.

אפרת רייטן: להוריד את הסף כדי שאפשר יהיה לבוא ולקבל את האפשרות לקבל את הסיוע.

שרונה מזרחי: נכון, כי מדובר באמת בין היתר גם באנשים עם מוגבלות שכלית שהם גם לא מבינים סיכומים, גם צריכים השגחה, אלה אנשים מבוגרים ובוגרים שההורים נשארים אתם בבית ולא הולכים לעבודה או חוזרים מוקדם יותר מהעבודה כדי להיות אתם כי אי אפשר להשאיר אותם דקה אחת בחדר לבד בגלל חוסר המודעות לסיכונים, בגלל הצורך בהשגחה, בגלל שהם לא יכולים לתפקד לבד, לא יכולים להתקלח לבד, לא מודעים לבעייתיות ולסכנות שבחשמל, בגז וכולי.

שרונה מזרחי: לכן כדי שבאמת אלו שכן זכאים ועומדים בקריטריונים יוכלו לקבל את מה שמגיע להם, אמור להגיע להם לפי החוק, אנחנו רוצים שהסף הזה ירד מ-60 אחוזים ל-40 אחוזים.

שרונה מזרחי: המון זמן מדברים על זה.

שרונה מזרחי: אני מאוד מקווה שזה יתקדם.

אלכס פרידמן: אם יורשה לי, אני באמת רוצה, בהמשך לדברים הללו, להרחיב מעט על מה מדובר.

אלכס פרידמן: מדובר כאן בנקודות, על מה דובר ועל מה לא.

אלכס פרידמן: אנחנו כרגע מדברים ספציפית, שוב, בכפוף למקורות תקציביים ו המשך בדיונים הבאים, אבל בגדול - זה גם פורסם כך שזה לא חדש – מדברים כרגע על שישה סעיפים מרכזיים מעבר לנושא של הילדים.

אלכס פרידמן: זה אומר: הורדת הסף הרפואי כאשר כרגע מדובר על כך שזה הסעיף הגדול והמשמעותי ביותר.

אלכס פרידמן: נושא של כפל קצבאות כאשר היה צריך לבחור אחד מבין שתי הקצבאות אחרי 90 ימים.

אלכס פרידמן: אנחנו משנים את זה ומי שזכאי יוכל לקבל גם וגם.

מאיר שפיגלר: לא.

מאיר שפיגלר: בין 31 ל-90.

אפרת רייטן: מ-31 עד 91.

אלכס פרידמן: אני כרגע לא נכנס לדקויות אלא מדבר בגדול.

אפרת רייטן: לא את הגבוה מביניהם.

אלכס פרידמן: נכון.

אלכס פרידמן: כמובן שברגע שנגיע לדיונים נסדר סופית את העניין של משרד האוצר.

אלכס פרידמן: הכול יפורט בדיונים הבאים.

אפרת רייטן: נכון.

אפרת רייטן: מה הדברים הנוספים?

אלכס פרידמן: הדברים הנוספים הם לסייע לנכים הקשים שמביאים קצבה נוספת עבור ילד עד גיל שלוש.

אלכס פרידמן: הנושא הרביעי הוא שוב הרפורמה במונשמים בהתאם לחוק שהגשנו בדצמבר 2018.

אלכס פרידמן: כלומר, 250 אחוזים מקצבת שירותים מיוחדים עבור העומס הטיפולי.

אלכס פרידמן: דיברו כאן על כל העובדים הזרים ועל ההוצאות.

אפרת רייטן: מה שנקרא חוק המונשמים.

אלכס פרידמן: נכון.

אלכס פרידמן: הנושא החמישי הוא זה שדיבר עליו מאיר.

אלכס פרידמן: חוק המונשמים התרחב גם לאנשים שהן לא מונשמים אבל מעסיקים בפועל שני עובדים זרים.

אלכס פרידמן: הנושא השישי הוא העוול ההיסטורי שנכים מופלים לעומת נכים.

אלכס פרידמן: ..

אלכס פרידמן: שכדי לרכוש רכב היו צריכים לשלם עשרות אלפי שקלים למרות שמצבם בדרך כלל יותר חלש וכרגע יקבלו את אותם התנאים.

אפרת רייטן: אלה היו ששת הנושאים עליהם גם נאבקתם בחודשים האחרונים וגם דנו בהם עם משרד האוצר ועם הביטוח הלאומי.

אלכס פרידמן: נכון.

יהודה דורון: אני רוצה לתקן משהו.

יהודה דורון: לא מדובר בשני עובדים זרים אלא בשני עובדים.

אלכס פרידמן: נכון.

אלכס פרידמן: צודק.

מאיר שפיגלר: נכון.

מאיר שפיגלר: עד כדי כך שגם מצב שבו העובד השני או שניים הם עובדים ישראלים בתנאים מסוימים, הם יקבלו את התוספת הזאת שזה דבר מאוד משמעותי.

אפרת רייטן: אלה הדברים שכרגע נשארים בדין.

אפרת רייטן: לא שאין הסכמה עליהם עם כל הגורמים, גם עם הביטוח הלאומי וגם עם משרד האוצר.

אפרת רייטן: כמו אמרת, נכון, אנחנו עדיין תרים אחרי המקורות התקציביים הנכונים כדי לאפשר את הסיועים הספציפיים האלה.

אפרת רייטן: אתנו ב-זום, אם אני לא טועה, אריה ברנדר, מעמותת שומרי הסף לעיוור שביקש להצטרף לדיון ולהתייחס.

אריה ברנדר: בוקר טוב.

אריה ברנדר: רציתי בהתחלה לדבר על הנושא של הקשישים אבל דובר על זה כאן לא מעט ולכן אוסיף את אוכלוסיית העיוורים שאני כרגע בישיבה הזאת הפה היחידי שלה.

אריה ברנדר: הועלו כאן נושאים במסגרת הזכויות הנוספות שדובר בהן גם על ידי ארגוני הנכים וגם מאיר שפיגלר דיבר על זה ושכחו את ציבור העיוורים כי במאי 2019 אמר בית המשפט העליון שציבור העיוורים מופלה לרעה בכל הזכויות שלהם, אם אלה שירותים מיוחדים, אם זאת קצבת ניידות, אם זה סבסוד עזרים ואנחנו הולכים הלוך וחזור לפגישות עם מנכ"ל הביטוח הלאומי ושום דבר.

אריה ברנדר: הנושאים האלה בכלל לא עלו על השולחן ו גם אליך חברת הכנסת רייטן שלחתי נייר עמדה בנושא הזה ואמרת שנקיים על כך איזשהו דיון.

אריה ברנדר: לא יתכן שאנשים עיוורים מקבלים שירותים מיוחדים 50 אחוזים בלבד וגם בזה עושים להם טובה.

אריה ברנדר: אנשים עיוורים הם לא פחות נכים, אם לא יותר קשה.

אריה ברנדר: אותו דבר לגבי הניידות שלהם.

אריה ברנדר: אנשים עיוורים היום סגורים בבית שלהם.

אריה ברנדר: הם לא זכאים לקצבת ניידות, איך יכול להיות דבר כזה?

אריה ברנדר: הם מקבלים דמי ליווי עלובים ממשרד הרווחה שבשנת 2018 אמנם נעשה תיקון בזכות הבג"ץ הזה אבל הבג"ץ אמר בעצמו שיש שם עוד הרבה מה לעשות וצריך לפתוח את הסכם הניידות .

אריה ברנדר: קיימנו דיונים עם עלי בינג ועם מנכ"ל הביטוח הלאומי אבל לצערנו הרב מאיר כהן מסרב לקלוט אותנו ולפגוש אותנו ושום דבר לא נעשה.

אריה ברנדר: והנה, זה אפילו לא עלה על שולחן הדיונים כי ציבור העיוורים לא נמצא שם.

אריה ברנדר: בואו תזמינו גם אותנו לישיבות האלה.

אריה ברנדר: איפה אתם ארגוני הנכים?

אריה ברנדר: אתם לא מתביישים?

אריה ברנדר: אתם שוכחים אותנו ציבור העיוורים?

אפרת רייטן: אם לרגע אחד יש איזו תחושה שאתם מודרים, הרי אתה נמצא כאן אתנו בחלק אינטגרלי מהדיון הזה.

ענת כהן שמואל: הטענה שלו היא על השולחנות הממשלתיים.

אפרת רייטן: של משרד הרווחה.

אפרת רייטן: אלינו חד משמעית כל הציבור מוזמן.

אפרת רייטן: הנושאים והדיונים מפרסמים ימים קודם לכן וכל מי שמבקש לומר את דבריו, מוזמן להביע את עמדתו.

אפרת רייטן: אני מעבירה את זה הלאה, גם אליך גברתי, נציגת משרד הרווחה, וגם למשרד האוצר כדי להביא בחשבון את הביקורת ואת הצרכים המיוחדים של ציבור העיוורים שמבקשים כאן מענה.

אלכס פרידמן: אני אשמח להזכיר בהזדמנות הזאת שנתי ביאליסטוק זיכרונו לברכה שאותו איבדנו לפני כמה חודשים.

אלכס פרידמן: אני חושב שנתי עשה עבודה נהדרת.

אלכס פרידמן: הוא היה שותף לאורך השנים האחרונות בכל התהליכים, בכל השולחנות העגולים והוא הביא בשורות משמעותיות.

אלכס פרידמן: כמובן גם אוכלוסייה זו כמו נכי עבודה, כמו נכי צה"ל שהצליחו עכשיו להביא תוספת משמעותית, זקוקים לסיוע.

אלכס פרידמן: זה אחד לא מפריע לשני וחשוב לומר תודה לנתי.

מאיר שפיגלר: ברשותך, גם אני רוצה להצטרף.

מאיר שפיגלר: אני כתבתי והקדמת אותי.

מאיר שפיגלר: אני רוצה להעלות על נס גם את פועלו הרב של אבנר עורקבי שלצערי הרב נפטר ממש לאחרונה.

מאיר שפיגלר: במשך שנים על גבי שנים הוא היה פעיל מאוד בכל מה שנוגע לנכים ועשה זאת בהתנדבות מלאה.

מאיר שפיגלר: בן אדם משכמו ומעלה, ביחד עם נתי ביאליסטוק.

מאיר שפיגלר: אני חושב שאכן זה מקום ראוי להעלות על נס את פועלם בהתנדבות מלאה, בצורה מאוד מאוד עיקשת כדי ללכת ולשפר את היכולת של הנכים כולם ללא יוצא מן הכלל לתפקד ביום יום.

יהודה דורון: אני רוצה להוסיף משהו לגבי העיוורים.

יהודה דורון: בשנת 2008 עשינו הפגנה גדולה שנמשכה ארבעה חודשים מול משרד הרווחה.

יהודה דורון: הנכים הרגילים.

יהודה דורון: קיבלנו שם תקציב של 200 מיליון שקלים לחלק למי שאנחנו חושבים שצריך ואנחנו הכנסנו את ההגדרה לתת לעיוורים את 50 האחוזים.

יהודה דורון: במקום לתת לנכים שהיו בהפגנה, נתנו את זה לעיוורים ולעוד קבוצות.

יהודה דורון: אי אפשר להגיד שאנחנו לא עשינו.

אפרת רייטן: ברשותכם, ביקש חבר הכנסת יעקב אשר שהצטרף אלינו לומר כמה דברים.

קודם כל, גברתי יושבת הראש, תודה רבה על הדיון.

אני עוקב אחרי הדיונים כאן.

אנחנו רצים מוועדה לוועדה אבל אני חושב שאפשר לציין דווקא בקדנציה הזאת את הצורה שאת מנהלת את הישיבות ואני אומר לך את זה באמת ואני מתכוון לכך כי אנחנו חווים דברים אחרים בוועדות אחרות.

אני רוצה לשבח אותך על העניין הזה.

כמובן גם בנושא עצמו, צריך להגיד הרבה מילות שבח לאנשים שנמצאים כאן ואלה שלא נמצאים כאן, שבאמת בהתמדה ובעקשנות עומדים על הזכויות של הציבור היקר הזה והחשוב הזה.

כמובן שעדיין תמיד יש מה להוסיף ותמיד יש מה לעשות אבל זה לא צריך לרפות את ידינו מלהמשיך, להתקדם ואנחנו נהיה גם בהמשך קשובים לנושאים הללו.

יש נושא אחד שאולי אפשר לעשות אותו במהלך הזה ואני עוד לא הספקתי לדבר אתך על זה אבל הוא חשוב לי.

בזמנו, בקדנציה הקודמת, גם ניהלנו שיחות עם מנכ"ל הביטוח הלאומי מר שפיגלר והצוות שלו.

יש דבר שנקרא ניכוי הכנסה חודשית שלו ממשלח יד.

זאת אומרת, אם יש למשל מלגת לימודים או אם יש איזוהי מתנה שבן אדם קיבל בסכום כזה או אחר.

אני הגשתי הצעת חוק ולדעתי אולי אפשר גם לשנות את זה בצורה אחרת ואולי להכניס את זה לכאן ולא מדובר בהרבה מאוד כסף אבל מדובר בדבר שבעצם גורם לכך שמקזזים מסכום הקצבה.

בזמנו דובר שעד 17 אחוזים מהשכר הממוצע, אם לבן אדם יש למשל הכנסה ממלגת לימודים או מלגה כזו או אחרת שהוא קיבל שהיא לאו דווקא עבודה – עד 1,700 שקלים, שזה סכום יחסית זניח, עד הסכום הזה לא יורידו מהקצבה.

אם אני זוכר נכון העלות המשוערת לדבר הזה היא עשרות מיליוני שקלים בודדים מאוד ואני חושב שזה הזמן כי כאשר מתקנים את הבסיס, צריך גם לתקן את השורות הקטנות או את האותיות הקטנות שכאן מורידים בגלל דבר כזה או כאן בגלל דבר אחר.

אני גם יכול להצטרף לנושא שדובר בו קודם לגבי נושא הניידות.

הסוגיה הזאת של ניידות לעיוורים היא סוגיה אבל אני אומר שבכלל כל נושא הניידות יש בו הרבה דברים שצריך לתקן אותם.

אנשים לפעמים מאבדים בדרך את הכוח שלהם להמשיך ולנסות.

יש המון בירוקרטיה בעניין הזה, בירוקרטיה שלדעתי הרבה יותר גבוהה מכפי שצריך, עד שאנשים מצליחים לממש את מה שמגיע להם בניידות.

נכון שאלה נושאים שצריך לבדוק אותם אבל לדעתי אפשר לשפר אותם גם בכל מה שקשור לבירוקרטיה.

אני גם חושב שהנושא שעלה על ידי קודמי שדיבר קודם ב-זום, הוא נושא ראוי.

אני חוזר שוב ואומר שאני מבקש שתבדקי להוריד את המגבלה הזאת של עד 1,750 שקלים.

אם אני זוכר נכון – ונמצא כאן המנכ"ל – בזמנו הייתה הסכמה של הביטוח הלאומי.

כמובן זה תלוי בתקציב, זה תלוי בדברים מהסוג הזה אבל זה דבר נכון ואני מעניק לך את הכלי הזה בשמחה רבה כי המטרה היא הדבר החשוב.

אם התחלתי עם מחמאות, אני חייב גם לסיים עם מחמאה.

זה לא סוד שאנחנו באופוזיציה וזה לא סוד שדברים שרואים מכאן לא רואים משם, אבל יש דבר אחד מאוד יציב בתקופה האחרונה ואני חושב שהוא דבר טוב ויסכימו כל יושבי השולחן הזה עם הרבה חילוקי דעות שהיו.

התפקיד שממלא מר שפיגלר, שאני מכיר אותו הרבה מאוד שנים במשרדים אחרים, אני חושב שבאמת יש כאן מהפך אדיר גם בגישה, וכאשר מחליטים משהו - זה יוצא לפועל.

אפרת רייטן: נכון.

אפרת רייטן: מעולם לא ראיתי אותו מסמיק כך.

חייבים לומר את האמת.

יהודה דורון: אנחנו מסכימים אתך.

יהודה דורון: כל הציבור בארץ מסכים אתך.

הוא לא אדם שמשנה את דעתו בקלות ואני אומר את זה לא כדי להחמיא לו אלא אני אומר את זה כדי לאתגר את האחרים.

אתם יושבים על תפקידים, פקיד בדרג כזה שיושב על המקום הכי רגיש במדינת ישראל שהוא הביטוח הלאומי, וכזה ראה ולמד.

אפרת רייטן: נכון.

אפרת רייטן: אני מודה לך.

יהודה דורון: יש לו הערכה בכל הציבור ולא רק אצל הנכים.

אפרת רייטן: חבר הכנסת אשר, ראשית, אני מודה לך שהצטרפת לדיון.

אפרת רייטן: סבלנו כאן בדיונים שקיימנו כאן מחוסר בחברי כנסת מהאופוזיציה.

אני יודע.

אנחנו מתמרנים בין כל הוועדות.

אפרת רייטן: זה חשוב לנו מאוד, לא רק בגלל כל הסיבות הדמוקרטיות ומהותה של הכנסת, אלא גם באמת בגלל הדעה והעמדה שאתם מביאים לשולחן שהיא חשובה וצריכה להישמע שזה כמובן המחמאות שאתם נותנים, אבל לא רק זה.

אני לא מבטיח שכך יהיה תמיד.

אפרת רייטן: אם אני אתייחס עניינית לעניין שעליו דיברת וגם מהשתיים-שלוש מלים שהחלפתי כאן עם חברותיי, עם היועצת המשפטית, אתה כבר טענת שבאמת יש הסכמה.

מאיר שפיגלר: דיברנו על זה בעבר.

אפרת רייטן: אני אחליף על זה מילה אתך עלי בינג כי אם מדובר בעלות לא גבוהה וגם המטרה נשמעת לי כל כך ראויה וחשובה, אם אנשים מקבלים מלגת לימודים ואנחנו רוצים לעודד אנשים להשתלב בחברה, אנחנו רוצים אנשים שיהיו משכילים יותר, שיעבדו ויתרמו לחברה וגם ירגישו יותר טוב, לבריאות הנפש ולכל מה שכרוך בזה.

אפרת רייטן: על פניו אני אומרת כאן שאני מקדמת את הנושא.

אפרת רייטן: ממש, בצורה חיובית מאוד.

אפרת רייטן: כך אני רואה את הדברים ואני מקווה שנוכל למצוא לזה פתרון.

מאיר שפיגלר: כבוד היושבת ראש, תודה רבה על כל מה שנאמר כאן, הגם שהפתעתם אותי.

מאיר שפיגלר: לגבי עיוורים, הם מקבלים – צריך להדגיש את זה – את הקצבה המלאה בסך 3,700 שקלים, את השר"ם כמו כולם בסך 1,527 שקלים וכתוצאה מבג"ץ שבזמנו הם הגישו, נתי ביאליסטוק שעמד בראש המערכת וקידם, דמי הליווי שלהם הוכפלו למיטב זיכרוני והם עומדים כעת על 2,364 שקלים.

יהודה דורון: לפי גובה הניידות.

מאיר שפיגלר: כן, לפי גובה הניידות המלאה.

מאיר שפיגלר: הביטוח הלאומי תמך בזה, חשב שזה נכון ואנחנו מטבע הדברים קיבלנו את זה מבחינתנו בשמחה רבה.

אפרת רייטן: תודה.

אפרת רייטן: אנחנו מוכרחים לסכם משום שאנחנו בדרך להר הרצל להזכרה של נשיא המדינה לשעבר פרס שמתחיל בדיוק בשעה 11:00 ואני לא יכולה לאחר לשם.

אפרת רייטן: אבל ביום חמישי אנחנו ניפגש לדיון נוסף ומי שלא הספיק לדבר היום, יוכל להביע את עמדתו.

אפרת רייטן: מי שלא הספיק היום, נוכל לשמוע אותו ביום חמישי וגם אני אבקש מהיועצת המשפטית להקריא את סעיפי החוק כדי שכולנו נוכל להתייחס אליהם.

אפרת רייטן: לאחר מכן, בשבוע הבא, נקיים דיון נוסף כדי שנוכל להגיע להצבעה גם על נוסח החוק וגם על הדברים, על ששת הנקודות שאלכס דיבר עליהן קודם לכן, שיש להן חשיבות דרמטית מבחינת אוכלוסיות הנכים השונות, אם זה הנכים הילדים שלהם הקדשנו היום את הדיון ואם אלה הנכים הכלליים הבוגרים.

אפרת רייטן: אני מאוד מקווה שאנחנו נוכל לשבת ביחד עם הגורמים ממשרד האוצר ולמצוא את הפתרונות.

אפרת רייטן: תודה רבה לכל מי שהגיע לדיון החשוב הזה.

אפרת רייטן: כאמור, בשבוע הבא ההצבעות וביום חמישי הדיון.

אפרת רייטן: אנחנו נועלים את הישיבה.