ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 24, פרוטוקול מספר 25, 2021-10-12 13:04

שרן השכל: צוהריים טובים לכולם, אני מאוד שמחה ונרגשת לפתוח את ועדת החינוך של הכנסת באירוע חגיגי זה לפתיחת שנת הלימודים במכללות ובאוניברסיטאות.

שרן השכל: נמצאת איתנו כאן שרת החינוך יפעת שאשא ביטון שבאה להציג בפנינו גם את תוכנית פתיחת שנת הלימודים.

שרן השכל: יש לנו לא מעט אתגרים שאנחנו נצטרך לעמוד בהם.

שרן השכל: כמו שכבר אמרנו ואנחנו דנים פה בוועדה פעם אחר פעם, אתגרים של מגפה עולמית, אתגרים בריאותיים שמאוד מרגש לראות סוף כל סוף באמת אחרי שנתיים שהצלחנו לפתוח את שנת הלימודים גם בצורה פרונטלית, ככה שהסטודנטים יוכלו להגיע אל הקמפוס וללמוד פיזית.

שרן השכל: זו באמת בשורה אדירה.

שרן השכל: עם ההתרגשות הזו וההתגברות על האתגרים הרבים שהאוניברסיטאות גם כן הצליחו באמת לגשר על אותם פערים, בין אם זה טכנולוגיים, פיזיים, שנדרשו בתקופה כל כך קצרה, אל לנו לשכוח שהסטודנטים עדיין כרגיל עומדים בפני אתגרים וקשיים כמו בכל שנת לימודים.

שרן השכל: אתגרים פסיכולוגיים שקשורים להצלחה ומצוינות, אתגרים אינטלקטואליים לרכישת ידע, אתגרים פסיכולוגיים, בין אם זה לקויות למידה ובין אם זה חרדות ממבחנים או ממכלול של איזה שהם תנאים חברתיים, וגם אתגרים כלכליים לא פשוטים שסטודנטים עומדים בפניהם על מנת לשלם את שכר הלימוד, לכן חשוב לשמור על שיח פתוח ועל דיאלוג בין האוניברסיטאות לבין אותם סטודנטים, להיות קשובים אליהם ולראות מה הצרכים שלהם.

שרן השכל: אני רוצה לברך את שרת החינוך ד"ר יפעת שאשא ביטון שבאמת הוכיחה בחודשים האחרונים מה זה מאבק אמיתי על תלמידי מדינת ישראל, לא רק על הילדים, גם על הסטודנטים כדי לפתוח גם את שנת הלימודים הרגילה וגם את שנת הלימודים האקדמית בצורה המיטבית ביותר.

שרן השכל: אני רוצה להודות על כך ואני אשמח לתת לך באמת את זכות הדיבור ולפתוח את הישיבה החגיגית הזו.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה גבירתי יושבת-הראש, תודה רבה לכם, הנוכחים.

יפעת שאשא ביטון: נמצא איתנו פה סיור מל"ג, אדו, נמצא איתנו יו"ר ור"ה, פרופסור אשר כהן, מנכ"לית המל"ג, מיכל נוימן.

יפעת שאשא ביטון: אני מוכרחה להתחיל במשהו קצת אישי חווייתי.

יפעת שאשא ביטון: אתמול ביקרתי בקמפוס באוניברסיטת חיפה, אגב, האוניברסיטה שבה אני צמחתי בשלושת התארים שלי אז, לפני הרבה מאוד שנים.

יפעת שאשא ביטון: הייתה חוויה מרגשת לראות את כל הסטודנטים בקמפוס.

יפעת שאשא ביטון: באמת את מרגישה את האווירה, אני מוכרחה לומר לך, עוד הרבה יותר ממה שהרגשתי.

יפעת שאשא ביטון: כבר הייתי בקמפוסים וביקרתי, אבל את מרגישה באמת את החשיבות שלהם לחזור חזרה לקמפוס עצמו, לפגוש את כולם.

יפעת שאשא ביטון: שאלתי על חוויית הזום, עם כל המאמצים שעשתה האקדמיה כדי באמת להמשיך את שגרת הלימודים.

יפעת שאשא ביטון: זה לא אותו דבר.

יפעת שאשא ביטון: הם בעצמם אומרים את זה ורובם שמחים שהייתה הזדמנות באמת לחזור ללמידה פיזית.

יפעת שאשא ביטון: אם אני מסתכלת ברמה כוללת, יש לנו מערכת השכלה גבוהה במדינת ישראל שאנחנו יכולים להתגאות בה.

יפעת שאשא ביטון: להתגאות גם בהישגים שלה.

יפעת שאשא ביטון: היא מצמיחה הרבה מאוד חוקרות וחוקרים שמגיעים באמת לעמדות מפתח ברמה הבין-לאומית, שזוכים בפרסים ברמה הבין-לאומית.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו חוד החנית של החברה בישראל.

יפעת שאשא ביטון: הם נמצאים בהרבה מאוד מקומות שבהם יש מחקר מתקדם ברמה העולמית ואנחנו בהחלט יכולים להיות גאים בכך.

יפעת שאשא ביטון: גם על פי הנתונים שפורסמו ב- OECDבדוח האחרון שלהם, אנחנו רואים שרמת ההשכלה בישראל הייתה ונותרה מהגבוהות ביחס למדינות האחרות ב-OECD.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו מדברים על רבע מהאוכלוסייה שהיא בעלת תואר ראשון, כ-23%.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו מדברים על קצת יותר מעשירית בעלי תואר שני, וקצת יותר ממחצית בני ה-25 עד 64 שהם בעלי תואר שלישי.

שרן השכל: מחצית מבני ה-24?

יפעת שאשא ביטון: זהו, זה נראה לי קצת מוזר.

יפעת שאשא ביטון: לדעתי זה מהיתרה שלהם אבל זה נתון שבאמת צריך לבדוק אותו.

יפעת שאשא ביטון: מיכל, זה מתוך מחצית אלה?

יפעת שאשא ביטון: זה מתוך מחצית אלה שבעצם סיימו את התואר השני והמשיכו לתואר שלישי.

שרן השכל: מחצית ממי שסיים תואר שני, למעשה ממשיך לתואר שלישי.

קריאה: כן, אבל זה תואר שני עם תזה.

יפעת שאשא ביטון: זה מחצית מאלה שסיימו תואר שני והמשיכו לתואר השלישי.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו במערכת להשכלה הגבוהה סימנו מספר יעדים עבור השנים הבאות, אז קודם כל זה באמת להמשיך ולפתח את תחום המחקר גם הבסיסי וגם היישומי כתשתית ידע וכמקור לפריצות דרך בעולם בכלל.

יפעת שאשא ביטון: אמרתי, אנחנו באמת מצמיחים את החוקרות והחוקרים מהטובים שיש.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו רוצים להמשיך ולצמצם את הפערים גם בפריפריה, אבל גם בין נשים וגברים וכחלק מתהליך של צמצום פערים בפריפריה, ובכלל הנגשה של ההשכלה הגבוהה לכל אזרח ואזרחית במדינת ישראל שירצו בכך.

יפעת שאשא ביטון: הנושא של אוניברסיטה בגליל הוא חלק מהתהליך אבל יש לו גם את הבנפיט ואת הערך המוסף שלו באזור שבאמת חשוב לנו לפתח, לצד באמת צמצום הפער מבחינת ההשכלה הגבוהה גם בהיבטים של פריפריה, בין אם זה גיאוגרפית ובין אם זה חברתית.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו רוצים לראות יותר נשים בעמדות מפתח.

יפעת שאשא ביטון: יש הרבה מאוד נשים באקדמיה.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו רואים אותן צומחות כחוקרות, תואר ראשון, תואר שני, תואר שלישי.

יפעת שאשא ביטון: כשאנחנו מגיעים לשדרה הניהולית, אנחנו פחות רואים אותן, ואני חושבת שזו הזדמנות מצוינת לומר שאנחנו נעשה הכול כדי לקדם גם את ההיבט הזה.

יפעת שאשא ביטון: האקדמיה, מעבר להיבט המחקרי, היא גם מצמיחה את הבוגרים והבוגרות שלנו לעולם התעסוקה ולכן אנחנו חייבים להיות בקשב כל הזמן עם עולם התעסוקה במדינת ישראל, לראות איך אנחנו שומרים על הרלוונטיות בין מה שאנחנו מכשירים אליו אל מה שאנחנו מלמדים, למה שיצטרכו הסטודנטים שלנו לאחר מכן כשהם יגיעו בעצם לעולם התעסוקה, וכל זה אנחנו מתחילים עכשיו.

יפעת שאשא ביטון: אני אומרת מתחילים עכשיו, כי עשינו גם מהלך בשיתוף עם משרד הבריאות, אתם בטח שמעתם, על הגדלת מספר הסטודנטים לרפואה ב-60 סטודנטים נוספים.

יפעת שאשא ביטון: אלה תהליכים שבאמת קורים היום.

יפעת שאשא ביטון: יש מי שאולי יסתכל מהצד ויגיד, 60 סטודנטים נוספים לרפואה זה נשמע מעט, אבל בעולם שאנחנו נמצאים בו זה הרבה מאוד.

יפעת שאשא ביטון: פעם אחת, הקדמנו תוכנית שהייתה אמורה להתחיל בתשפ"ג ואנחנו מתחילים אותה כבר היום.

יפעת שאשא ביטון: צריך לזכור שכל סטודנט לרפואה שנכנס, יש גם את האלמנט של שדות קליניים שהוא צריך אחר כך לצאת ולהתמחות בהם.

יפעת שאשא ביטון: לצערי הרב עדיין הרבה מאוד סטודנטים יוצאים החוצה וחשוב לנו לשמור עליהם כאן

יפעת שאשא ביטון: בתוך המערכת שלנו.

יפעת שאשא ביטון: זה חלק מתוכנית רחבה של הגדלת מספר הסטודנטים ב-400 סטודנטים נוספים בארבע השנים הקרובות ואני שמחה שלמרות סד הזמנים הקצר הצלחנו לעשות את זה כבר עכשיו.

יפעת שאשא ביטון: אלו הדברים.

יפעת שאשא ביטון: אם נצטרך להתייחס למשהו אחר כך, אז בשמחה.

שרן השכל: תודה רבה.

שרן השכל: אני רוצה לתת את זכות הדיבור לפרופסור אשר כהן, נשיא האוניברסיטה העברית ויו"ר ועד ראשי האוניברסיטאות, משום שהוא גם הגיע כדי לכבד אותנו, ובגלל העיכובים בדיון הוא נאלץ לצאת לאירוע שכבר נקבע מראש, אז אני אתן לך באמת לומר כמה מילות פתיחה ולהציג את דבריך.

כהן: תודה רבה לך חברת הכנסת השכל.

כהן: שלום לשרת החינוך ד"ר יפעת שאשא ביטון, שלום לפרופסור יוסי שיין אותו אני מכיר היטב.

כהן: שלום לכל הנוכחות והנוכחים.

כהן: קודם כל אני מצטרף למה ששרת החינוך אמרה.

כהן: פתיחת השנה האקדמית השנה אולי יותר מתמיד, הייתה פתיחה מרגשת בצורה יוצאת דופן לראות את כל הסטודנטיות והסטודנטים בקמפוס, את כל הפעילות השוקקת הזאת שכל כך חסר לנו בשנתיים האחרונות.

כהן: זה פשוט מרגש בצורה יוצאת דופן.

כהן: אנחנו פותחים סמסטר שיכול להיות, אני אומר את זה בזהירות, כולנו נמצאים בעולם שבו יש אי ודאות.

כהן: יכול להיות שהוא סמסטר נורמלי שבו הסטודנטיות והסטודנטים נמצאים ולומדים כמו שצריך.

כהן: למידה כמו שצריך, אגב, היא לא דומה למה שהיה לפני שנתיים.

כהן: אמנם הסטודנטים חוזרים לקמפוס אבל תוכנית הלימודים היא אחרת.

כהן: היא משלבת הרבה מאוד טכנולוגיות בתוכה.

כהן: חלק מהקורסים אפילו מקוונים אבל לא הרבה מהם, מכיוון שלמדנו כמו שגם שרת החינוך אמרה, למדנו שיש מגבלות פדגוגיות ושאנחנו צריכים לעשות הכול במסגרת המגבלות הפדגוגיות האלה.

כהן: אני מאמין ומקווה שלכל קהיליית האוניברסיטאות והמכללות תהיה שנה מרגשת שבה נעשה את הדברים הנכונים ונמשיך לעשות אותם.

כהן: אני רוצה להוסיף שלפחות בשלב הזה אנחנו גם פועלים לפי ההנחיות של משרד הבריאות.

כהן: יש חשיבות מאוד גדולה לשמור על בריאות הציבור.

שרן השכל: שיגיעו בעוד כשבוע שוב לוועדת החינוך על מנת לאשרר אותן.

כהן: כן, אבל בסופו של דבר ועניין, המטרה שלנו זה לספק את ההוראה ברמה הכי גבוהה שיש, לתת את החוויה האקדמית ברמה הכי גבוהה שיש בלי לסכן את הבריאות של כל אלה שנמצאים שם.

כהן: זאת המטרה שלנו.

כהן: אנחנו מאפשרים בעצם לכולם להיכנס, למי שיש תו ירוק או למי שעושה את הבדיקה העדכנית כפי שהוא עושה אותה.

כהן: אנחנו מספקים אלטרנטיבות לאלה שמסיבות כאלו או אחרות אינם יכולים לעמוד בתנאים האלה, ואנחנו עושים את כל זה על מנת להגיע למצב כפי שעשינו בשנה וחצי האחרונה, שלא תהיה פגיעה ברמה האקדמית, שסטודנטים וסטודנטיות יסיימו את הדברים כמו שצריך.

כהן: בגדול, אין לי הרבה מה להוסיף מעבר לזה.

כהן: הכול כבר נאמר על ידי השרה.

כהן: אני פשוט מאחל לכולנו בהצלחה בסמסטר הקרוב, בשנה האקדמית הקרובה, ואנחנו נמשיך לעבוד במשותף כמו שאנחנו מנסים לעשות לאורך כל הזמן.

כהן: אני אוסיף רק דבר אחד.

כהן: כשמדברים על אוניברסיטה בגליל, לפעמים יש לכאורה שמועות כאילו יש כאלה שמתנגדים לזה, אז כפי שאמרתי לשרת החינוך בעל פה ואמרתי גם לך, חברת הכנסת השכל, זה לגמרי פררוגטיבה של הממשלה, של המערכת הפוליטית להחליט אם רוצים להקים עוד אוניברסיטה.

כהן: אנחנו אפילו נהיה שם במקרה שההחלטה הזאת אכן תתקיים, כך זה נראה.

כהן: אנחנו נהיה שם כדי לעזור, לא כדי להפריע.

כהן: צריך לעשות את זה נכון ולכן אני גם שמח שהוקמה הוועדה שאת הקמת, שבוחנת את הדברים בצורה מסודרת, ואני משוכנע שההצעות שתבאנה תהיינה הצעות טובות, ואנחנו שם כדי להיות חלק מהמערכת וכדי לעזור.

שרן השכל: יפה מאוד.

שרן השכל: אנחנו ממש שמחים לשמוע.

שרן השכל: סך הכול יש לזה חשיבות אדירה, ואם כבר פתחנו את הנושא של האוניברסיטה בגליל, כבוד השרה, האם יש איזשהו עדכון בנוגע לוועדה או להתקדמות?

כהן: חברת הכנסת השכל, סליחה, אני רק רוצה להוסיף שבכל זאת, הזכירו לי כאן, הכול שוטף, שאנחנו גם מאוד שמחים שמי שזכה בפרס נובל היה בוגר - - -

אלון טל: גנבת לי.

אלון טל: תן לאחרים לברך את האוניברסיטה העברית בתור בוגר.

אלון טל: זוכה פרס נובל לכלכלה גם היה סטודנט וגם מרצה.

אלון טל: כבוד גדול.

יהודית גידלי: ונאלץ לעזוב.

כהן: הוא המשיך להיות, דרך אגב.

כהן: הוא היה בתוכנית שנקראת "לידיי דיוויס" אצלנו למשך שנה לאחר מכן.

כהן: הוא לימד בקייצים עד 2016.

כהן: יש לנו מערכת יחסים מאוד קרובה איתו.

אלון טל: אשתו התראיינה אתמול ואמרה ששניהם ישראלים בכל רמ"ח - - -

כהן: הוא גם שירת בצבא.

שרן השכל: יפה מאוד.

שרן השכל: תודה רבה.

יפעת שאשא ביטון: כן, מתכתב עם מה שפתחנו בו, שבאמת המערכת להשכלה גבוהה במדינת ישראל מצמיחה חוקרות וחוקרים שכובשים את הפסגות ברמה הבין-לאומית.

יפעת שאשא ביטון: לגבי האוניברסיטה בגליל, אנחנו הקמנו ועדה.

יפעת שאשא ביטון: כתב המינוי בעצם יצא לפני כשבוע.

יפעת שאשא ביטון: הוועדה אמורה להתכנס בשלושה חודשים הקרובים כדי לבחון את המודל.

יפעת שאשא ביטון: מי שיעמוד בראש הוועדה זה פרופסור אהרון צ'חנובר.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו לקחנו באמת אנשים גם מהשורה הראשונה של האקדמיה כדי שיוכלו לבחון את זה בהיבטים הנכונים, כולל נציג תעשייה כי אנחנו רוצים שהאוניברסיטה בגליל תהיה גם בהיבט היישומי, התרומה שלה לקהילה שבתוכה היא נמצאת, לאזור שבתוכו היא בעצם נמצאת, שיהיה משהו ייחודי באוניברסיטה הזו, כי בסוף כמו שאמרתי גם במל"ג, אם אנחנו נבחן האם יש צורך או אין צורך בעוד אוניברסיטה, אני חושבת שזה דיון שהוא פחות רלוונטי בהקשר הזה.

יפעת שאשא ביטון: הרעיון שלנו הוא לגמרי אידיאולוגי, לראות איך אנחנו מחזקים את הגליל.

יפעת שאשא ביטון: הרבה מאוד שנים מדברים גם על תוכניות מיוחדות וגם על להביא עוגן לגליל.

יפעת שאשא ביטון: לא באמת הצליחו לעשות את זה.

יפעת שאשא ביטון: אוניברסיטה תעשה את השינוי בהיבט של חינוך, בהיבט של תעסוקה, בהיבט של הון אנושי שיגיע לשם וגם בהיבט של השכלה גבוהה והנגשת ההשכלה הגבוהה ברמה איכותית וטובה וגבוהה גם לילדים שנמצאים שם, לאזרחים שנמצאים שם, אבל גם תוכל להביא סטודנטים ממקומות אחרים.

יפעת שאשא ביטון: תוך שלושה חודשים הוועדה אמורה להביא את המלצותיה, לא אם כן או לא אוניברסיטה בגליל, אני תמיד מחדדת את זה, אלא מה המודל הנכון שצריך להיות שם כדי שנקיים את כל מה שאני הצגתי כאן, ואני מקווה שבעוד שנה כשאנחנו נשב כאן, נוכל לבשר שאנחנו כבר צועדים את הצעדים הראשונים בתהליך.

שרן השכל: תודה רבה לך כבוד השרה.

שרן השכל: אני אתן לחברי הכנסת את ההזדמנות גם כן לברך וגם לשאול כמה שאלות, לפני שאני אתן את הבמה למל"ג להציג בפנינו קצת את הנתונים לקראת פתיחת שנת הלימודים.

כהן: אני מתנצל.

שרן השכל: תודה רבה לך.

שרן השכל: אנחנו מאוד מודים לך שהגעת לוועדה ובהצלחה באירוע.

שרן השכל: חבר הכנסת יוסי שיין, בבקשה.

יוסף טייב: שלום לכולם, אני שמח שהשרה כאן וחבריי מהמל"ג.

יוסף טייב: אשר היה צריך לצאת.

יוסף טייב: פתיחת שנת לימודים היא תמיד שמחה גדולה.

יוסף טייב: אני הייתי עסוק בפתיחת שנת לימודים באוניברסיטאות בארץ מעל לשלושה עשורים לפני שהפכתי לחבר כנסת, וגם הייתי כמובן חבר הות"ת.

יוסף טייב: אני חושב שהאתגרים שלנו הם עצומים וגדולים לא רק בגלל הקורונה שכמובן עצרה הרבה דברים ויצרה אתגרים נוספים, ולא רק בגלל אוניברסיטה בגליל שזה בהחלט חזון נהדר.

יוסף טייב: היום נמצא שר האוצר ושר החקלאות בגליל.

יוסף טייב: הייתי צריך להיות איתם בנושא הזה ממש, בגולן, אבל אמרנו שנהיה פה לפתיחת שנת הלימודים בוועדה, ולכן בגלל זה הודעתי שאני בא לכאן.

יוסף טייב: גם לשרה שאשא ביטון אני רוצה לומר, כולנו קיבלנו פה החלטות אמיצות בצורה בלתי רגילה על פתיחת שנת הלימודים, גם במערכת היסודית וגם במערכת האקדמית.

יוסף טייב: יושבת פה חברת הכנסת השכל שהיא הנהיגה אותנו.

יוסף טייב: אני רוצה גם לברך אותך.

יוסף טייב: עשינו עבודה אמיצה שכולם דיברו, אבל אנחנו בדקנו את הנתונים.

יוסף טייב: זה דבר מאוד חשוב שפתחנו.

יוסף טייב: כל הנושא של הזום בלבל את כל היוצרות לגבי מה היא השכלה והשכלה גבוהה גם כן.

יוסף טייב: אני רוצה גם לומר שההשכלה הגבוהה בישראל, למרות שיש לה הישגים גדולים מאוד, ודיברתי קודם על כל חתן פרס נובל שהוא פרודקט שלה, יש לה גם אתגרים גדולים.

יוסף טייב: האוכלוסייה הישראלית והאוכלוסייה שמקבלת תארים ולא השכלה גבוהה, היא אוכלוסייה שגדלה בצורה בלתי רגילה, וגם המל"ג והות"ת הפכו לגופים שהם מפקחים על המון נושאים והמון מוסדות, והדברים האלה גם יוצרים עיוותים חמורים ביותר שאסור לשכוח אותם, בתוך המערכת הזאת.

יוסף טייב: לנו יש חובה גדולה מאוד להסתכל גם על הדברים האלה לא בגלל שהעיוותים האלה הם חס וחלילה, אלא כתוצאה מהגודל העצום, גם המכללות הפרטיות והמכללות הציבוריות וסמינרים למורים.

יוסף טייב: הכול נכנס לתוך מכלול אחד, וגם הרצון להנגשה שהוא חשוב, אבל ההבדלים הם תהומיים והניהול חייב לקבל ביטוי לדבר הזה.

יוסף טייב: זה דבר שמאוד דורש רוויזיה עצומה בחשיבה, ואומץ לב כפי שגילית בנושאים אחרים, לכן אני אומר כאן לחבריי, פתיחת שנת הלימודים היא הזדמנות מצוינת גם עבורנו בוועדת הכנסת.

יוסף טייב: אני שמח שהשנה הצטרף אליי גם חברי, פרופסור אלון טל שעוד לא הצגנו אותו כי הוא הגיע שתי דקות מאוחר, אבל שנינו כאן ואחרים שנותנים לנו יד לצידך, יושבת-הראש, לדון בנושאים האלה.

יוסף טייב: זו הזדמנות לעשות רוויזיה גדולה כי היא נדרשת.

יוסף טייב: היא נדרשת בגלל האופי הישראלי המשתנה, הצרכים המשתנים של השוק, האופי של ההשכלה הגבוהה, מה שאנחנו קוראים.

יוסף טייב: כל הדברים האלה, לא היה לנו באמת יכולת לדון בהם, ולדעתי אנחנו חייבים לדון בהם כי זה דברים אקוטיים.

יוסף טייב: ללא ספק כל נושא ההשכלה החרדית וכל הדברים האחרים גם כן, הכול נכנס.

יוסף טייב: זה הכול מקשה אחת, החברה הישראלית שמתעלת לתוך ההשכלה הגבוהה, לכן אני אומר, אני מברך כמובן ויש פה הרבה בזום.

יוסף טייב: יש לנו המון עבודה לעשות בדברים האלה.

יוסף טייב: אסור לתת לדברים האלה רק להתנהל, כי בשנים האחרונות הם רק התנהלו, זזו.

יוסף טייב: הספינה זזה.

יוסף טייב: בפעמים רבות היא זזה גרוע מאוד.

יוסף טייב: היא לא רק זזה טוב, היא גם זזה גרוע מאוד גם במל"ג וגם בות"ת וגם במערכת ההשכלה הגבוהה, ולנו יש תפקיד שהגרוע מאוד ישתנה.

יוסף טייב: הוא לא גרוע מאוד בגלל פרסונליות.

יוסף טייב: בגלל שלא שמו לב לשינויים הטקטוניים.

יוסף טייב: אתה שם במהלך ואתה נוסע.

יוסף טייב: אי אפשר לשים במהלך ולנסוע בשום תחום וגם בתחום ההשכלה הגבוהה, לכן אנחנו כאן.

יוסף טייב: כולנו מחכים לעבודה מאומצת בשיתופי פעולה ולא בהתנגחויות, בלימוד הדברים.

יוסף טייב: אני באמת חושב שהאוניברסיטה בגליל היא בשורה עצומה לחברה בישראל.

יוסף טייב: בנייתה של האוניברסיטה יכולה להדהד באמת בתכנון נכון כחלק מתוך ההשכלה הגבוהה ממש, גם במובן הדמוגרפי וגם במובן הגיאוגרפי וגם במובן הנושאים.

יוסף טייב: זה יכול להיות משאב מבחינתנו לגייס את כל הנושאים האחרים מבחינה ארגונית, מוסדית וגם תכנית וגם מבחינת האוכלוסייה.

יוסף טייב: לצד כל הברכות שהן ראויות ובהחלט אנחנו כולנו מתברכים באקדמיה, כולנו חלק אינטגרלי ממנה.

יוסף טייב: כמו שאני אומר, אנחנו חיים אותה יום ולילה, ומי שאיש אקדמיה, יודע, אין דבר כזה איש אקדמיה רציני שהוא לא יום ולילה חי את הדבר הזה.

יוסף טייב: יש פה באמת אפשרות לעשות גם את השינויים הנדרשים בתוך ההשכלה הגבוהה, והם לא רק בישראל, דרך אגב.

יוסף טייב: כל מי שמכיר את זה, זה קורה בכל העולם כולו.

יוסף טייב: אנחנו מקום מסוים.

יוסף טייב: זה לא רק בגלל ישראל, אבל ישראל היא מקרה מיוחד.

יוסף טייב: מבחינת ה- OECDאנחנו האוכלוסייה שצומחת הכי מהר בעולם.

יוסף טייב: זה רק כשלעצמו נתון, לכן באמת ברכות, אבל יש פה לעשות המון עבודה לדעתי.

שרן השכל: תודה רבה לך חבר הכנסת שיין.

שרן השכל: חבר הכנסת אלון טל, בבקשה.

אלון טל: נעים לי לדבר אחרי חברי, יוסי שיין.

אלון טל: מזל שזכיתי בעמית מאוניברסיטת תל אביב שאני מסכים איתו כמעט בכל דבר ועניין.

אלון טל: כבוד השרה, באמת טוב שאת פה.

אלון טל: שמחתי גם אני לשמוע את הבשורה בעניין האוניברסיטה החדשה.

אלון טל: אוכלוסיית ישראל לטוב ולרע, מכפילה את עצמה כל 30 שנה, אז אנחנו נצטרך אולי הרבה יותר, ואני לא רואה את אוניברסיטת תל אביב הופכת למקום של 60,000 סטודנטים, כלומר נצטרך עוד מוקדי לימוד.

אלון טל: אני רק רוצה לומר מילה על המצוינות שאת ציינת את זה בעצמך.

אלון טל: יש הרי איזשהו ויכוח באקדמיה של הספורט, מה יותר חשוב בקבוצה, האם השחקן הכוכב או השחקן החלש?

אלון טל: מסתבר שבכדורסל, ועשו מחקר סטטיסטי מאוד מקיף, חשוב מאוד לקבוצה שיהיה לה לבן, מישהו שיכול להוביל את זה, ומצוינות זה מה שקובע אם קבוצה תנצח.

אלון טל: דווקא בכדורגל מה שחשוב זה השחקן מספר 11.

אלון טל: אם יש לך שחקנים חלשים למטה, אז בחיים לא תזכה באליפות, ואז נשאלת השאלה מה זה השכלה גבוהה?

אלון טל: אם אנחנו כדורגל או אם אנחנו כדורסל?

אלון טל: יש על זה ויכוח מאוד גדול בארצות הברית.

אלון טל: לדעתי בישראל אין לנו את הפריבילגיה להיכנס לוויכוח מכיוון שהתחרות על מענקי מחקר בתוך המדע הם כל כך קשים, שאנחנו חייבים להבטיח שהמוסדות להשכלה גבוהה שלנו יהיו מצוינים ושניתן אלטרנטיבה לאותם בוגרים מצטיינים שקורץ להם בכל האקדמיה בארצות הברית ובאירופה.

אלון טל: אנחנו מכירים את הבעיה של בריחת המוחות.

אלון טל: מחקריו של דן בן דוד הם מאוד מפחידים אותי, לכן אני מאוד מברך על האמירות האלה ואני מבטיח שאנחנו פה נעשה הכול כדי שאותה אוניברסיטה חדשה, ובחרת באמת בטופ של הטופ לעמוד בראש הוועדה, וזאת גם בשורה, שאנחנו נוכל באמת להבטיח שסטודנט שלומד בישראל ובוחר בכחול לבן אוניברסיטה, לא ישלם מחיר אלא ירוויח מההחלטה הנכונה הזאת.

אלון טל: תודה רבה.

שרן השכל: תודה רבה לך חבר הכנסת אלון טל.

שרן השכל: אני רוצה לעבור למל"ג, לפרופסור אדו פרלמן שיציג בפנינו את הנתונים לקראת פתיחת שנת הלימודים.

שרן השכל: בבקשה.

אדו פרלמן: תודה רבה לחברת הכנסת השכל, יושבת-ראש הוועדה.

אדו פרלמן: תודה לד"ר יפעת שאשא ביטון, שרת החינוך ויושב-ראש מל"ג, ופה היא בתור יושב-ראש מל"ג.

אדו פרלמן: אני מוכרח להגיד לפני שאני אפתח בדברים שלי, אני מאוד שמח לראות פה שיש שני פרופסורים מהאקדמיה שמכירים מה זה אקדמיה ויושבים פה בוועדה הזו.

אדו פרלמן: בכל דיונים עתידיים יהיה גם צד של האקדמיה וגם צד של - - -

אלון טל: יש לכך סוכן לא סמוי.

אדו פרלמן: בדיוק ככה, אז אני מקווה לשמוע מהוועדה הזו הרבה גדולות ונצורות במשך השנה ונראה לאן זה הולך.

אדו פרלמן: היום מה שאני אעשה, אני רוצה להציג קצת מספרים.

אדו פרלמן: אנחנו פותחים שנה חדשה.

אדו פרלמן: איפה אנחנו נמצאים, לאן אנחנו הולכים.

אדו פרלמן: קצת מטרות אבל בעיקר מספרים.

אדו פרלמן: לפני שאני אפתח בדברים שלי, אני מוכרח לעשות פה איזה תודה מאוד גדולה.

אדו פרלמן: אני רוצה להודות לכל מערכת ההשכלה הגבוהה מצפון לדרום, ממזרח למערב, כל המוסדות להשכלה הגבוהה, לצוות המקצועי של מל"ג, לצוות המקצועי של ות"ת, שבעצם מערכת ההשכלה הגבוהה במהלך משבר הקורונה, אני לא אגיד אם היחידה, זה לא טוב להגיד היחידה, אבל היא עבדה בצורה מופלאה.

אדו פרלמן: בבת אחת כל המערכת שינתה כיוון מהוראה פרונטלית ללימודים מרחוק.

אדו פרלמן: האם זה אותו דבר?

אדו פרלמן: אני לא יודע, אבל זה שמר על המערכת.

אדו פרלמן: אני חושב שרק בזכות העבודה הקשה של המוסדות, של אנשי הסגל של המוסדות, אנשי המינהל של המוסדות, הצוות המקצועי של מל"ג, צוות מקצועי של ות"ת, אני יכול היום להציג מספרים שבעצם מגבים את מה שאמרה השרה, מראים את מערכת ההשכלה בהדרה.

אדו פרלמן: יכול להיות שאם זה לא היה קורה, המספרים היו לגמרי שונים, אז באמת דבר ראשון תודה רבה.

אדו פרלמן: (הצגת מצגת) בואו נפתח בשקף הראשון.

אדו פרלמן: קודם כל אני רוצה להראות איפה אנחנו עומדים, מה הן התשתיות של מערכת ההשכלה הגבוהה.

אדו פרלמן: בכל מקום אני אראה את הדברים בהיבט היסטורי קצר, מפני שזה נורא חשוב לדעת מה קרה לפני 50 שנה ולפני 30 שנה ולפני 20 שנה והיום.

אדו פרלמן: פה אתם רואים שקף שמראה בעצם את החלוקה של המוסדות להשכלה גבוהה.

אדו פרלמן: היום יש לנו 59 מוסדות סך הכול.

אדו פרלמן: בתש"ן היה לנו 21 מוסדות, ואז אתם רואים שמשנת תש"ן יש עלייה הדרגתית במספרים, וכל העלייה הזו נובעת מתוספת של מכללות מתוקצבות ומכללות לא מתוקצבות.

אדו פרלמן: זה בעצם העידן של המהפכה של המכללות.

אדו פרלמן: הגענו לסך הכול 67.

אדו פרלמן: בשנים האחרונות, אנחנו יודעים, הירידה הזו היא בסדר.

אדו פרלמן: היא נובעת מכך שיש איחודים בין מוסדות קטנים כדי להגיע למה שאנחנו קוראים מסה קריטית של אנשי אקדמיה.

אדו פרלמן: חלק מהמוסדות הלא מתוקצבים כשלו.

אדו פרלמן: בצורה הזו אנחנו היום מהווים 59 מוסדות.

אדו פרלמן: בשקף הבא זה בעצם מראה לנו את מהפכת המכללות במבט אחד.

אדו פרלמן: מה שזה מראה, את אחוזי לומדים לתואר ראשון מסך כל הסטודנטים מתש"ן, שהיה לנו סך הכול 55,000 סטודנטים עד שנה שעברה, תשפ"א שהיה לנו 208,500 בערך, ואתם רואים איך האחוזים משתנים בצורה מדהימה.

אדו פרלמן: בתש"ן מרבית הסטודנטים לתואר ראשון היו סטודנטים באוניברסיטאות, 85%.

אדו פרלמן: שאר ה-15% היו במוסדות אחרים, מכללות.

אדו פרלמן: בתשפ"א בערך 40% מהתואר הראשון לומדים באוניברסיטאות ו-60% לומדים במכללות.

אדו פרלמן: זו מהפכת המכללות.

אדו פרלמן: העלייה במספרים והשינוי באחוזים בעצם מצביע איך המכללות תרמו למצב שבעצם כל אזרח ישראלי שרוצה לרכוש השכלה גבוהה ויש לו את היכולות לכך ואת הנתונים, אין לו שום בעיה לרכוש השכלה והוא יכול לעשות את זה באחד מהמוסדות.

מיכל רוזין: אני אגיד רק שהמספר הזה של התואר הראשון הוא ללא סטודנטים באוניברסיטה הפתוחה.

אדו פרלמן: כן, זה ללא הסטודנטים באוניברסיטה הפתוחה.

מיכל רוזין: באוניברסיטה הפתוחה זה עוד כ-40,000.

אדו פרלמן: עוד לא הגענו למספרים.

אדו פרלמן: השקף הבא מראה את פיזור המכללות, שזה חשוב לדעת איך הם הצליחו לעשות את המהפכה.

אדו פרלמן: פה יש רק פיזור מכללות.

אדו פרלמן: אנחנו לא שמנו את האוניברסיטאות.

אדו פרלמן: אנחנו רואים שיש מכללות שמקיפות את כל הארץ מצפון ביותר, זה מכללת תל חי ועד הדרום ביותר, זה מכללת סמי שמעון בבאר שבע.

אדו פרלמן: יש ריכוז גבוה במרכז באזור תל אביב, שזה בעיקר מכללות לא מתוקצבות, אבל סך הכול יש לנו פיזור יפה מאוד של מכללות בכל מרכזי האוכלוסייה מצפון עד דרום.

אדו פרלמן: השקף הבא מראה את הפיזור של המכללות האקדמיות לחינוך, שהוא גם כן מפוזר לכל אורכה ורוחבה של מדינת ישראל, מחיפה בצפון עד באר שבע בדרום, מתל אביב במערב עד ירושלים במזרח, ובעצם הפריסה הזו היא זו שאפשרה, מפני שחלק גדול מהאוכלוסייה לומד במוסד האקדמי שקרוב לו.

אדו פרלמן: זה יותר נוח, זה יותר קל, זה אפשרי מבחינה כלכלית.

אדו פרלמן: עכשיו אנחנו רואים את סך כל הסטודנטים.

אדו פרלמן: בשקף הזה אנחנו לא סופרים את האוניברסיטה הפתוחה כרגע, מפני שבאוניברסיטה הפתוחה אופי הלימודים הוא אחר.

אדו פרלמן: לומדים קורס אחד, שני קורסים, שלושה קורסים.

אדו פרלמן: באוניברסיטאות ובמכללות נרשמים לתואר, אז יש לנו את הגרף העליון שזה סך כל הסטודנטים, זה תואר ראשון, תואר שני ותואר שלישי.

אדו פרלמן: אתם רואים שמתש"ן שהיה לנו בערך 70,000 סטודנטים, עד היום שיש לנו למעלה מ-287,000 סטודנטים, זה בערך קפיצה של פי ארבע.

אדו פרלמן: פי ארבע זה מה שעשה לנו בעצם מספר אוניברסיטאות לא גדול.

אדו פרלמן: הוא היה אז שמונה והיום הוא תשע.

אדו פרלמן: מספר המכללות הוא זה שעשה את ההבדל.

שרן השכל: איך אתה מסביר את הקפיצה הזאת?

אדו פרלמן: את הקפיצה בסוף?

שרן השכל: בכלל.

אדו פרלמן: זה בגלל המכללות, התוספת של הרבה מוסדות בכל רחבי הארץ.

שרן השכל: שבעצם אפשרו ליותר סטודנטים ללמוד.

אדו פרלמן: כן, זה נתן אפשרויות לכל סטודנט בכל מקום להירשם.

שרן השכל: ובממוצע כמה סטודנטים מסיימים באוניברסיטה הפתוחה בשנה?

אדו פרלמן: לדעתי 3,000-4,000.

קריאה: לא, לא, בין 4,000 ל-5,000.

אדו פרלמן: משהו כזה.

אדו פרלמן: מה שחשוב להסתכל זה בתשפ"א.

אדו פרלמן: תראו מה שקרה בתשפ"א.

אלון טל: אני רוצה להגיד בתור חבר סגל באוניברסיטה הקונבנציונאלית.

אלון טל: הרבה יותר קשה לסטודנט לסיים באוניברסיטה הפתוחה.

אלון טל: זה דורש משמעת עצמית.

אלון טל: הרבה מאוד לא מצליחים לעמוד בזה.

שרן השכל: אני אעיד על כך.

שרן השכל: חמש שנים של תואר באוניברסיטה הפתוחה.

אדו פרלמן: בעצם השיטה שזה עובד, סטודנטים נרשמים לקורסים ואז באיזשהו רגע מסוים כשהם מתחילים לצבור קורסים, הם מורידים, אנחנו רוצים ללכת לתואר ראשון, והם צריכים לסיים.

אדו פרלמן: עד שהם לא מודיעים את זה, לא יודעים כמה.

אדו פרלמן: אתם רואים את הקפיצה בתשפ"א.

אדו פרלמן: יש גידול של 7.4% תוך שנה, מתש"ף לתשפ"א במספר הסטודנטים הכללי, ואותו דבר, בערך 7.2% או 7.3% במספר הסטודנטים לתואר ראשון.

אדו פרלמן: זה בעצם משקף את משבר הקורונה.

אדו פרלמן: סטודנטים בוגרי צבא לא יכלו לצאת לטיולים אחרי צבא לכל העולם, ומטיילים אחרים היו צריכים לחזור.

אדו פרלמן: הטיולים שלהם נגמרו או שהם היו צריכים להפסיק אותם באמצע ולחזור ארצה.

אדו פרלמן: הם הבינו שהדבר הכי חשוב להם עכשיו זה להירשם ללימודים, אז יש לנו קפיצה מדהימה.

אדו פרלמן: נדמה לי שבתשפ"ב יש קפיצה נוספת אבל עוד אין לנו נתונים, אז אני לא אזכיר.

אדו פרלמן: השקף הבא מראה בעצם את אותו דבר, סטודנטים לתואר ראשון, מפוצל לפי סוג מוסד.

אדו פרלמן: כפי שאתם רואים, האוניברסיטאות זה הכחול.

אדו פרלמן: הם התייצבו.

אדו פרלמן: יש איזה קפיצה מסוימת בתשע"ה וירידה במכללות המתוקצבות, זה כאשר אוניברסיטת אריאל הפכה ממכללה לאוניברסיטה ואז בבת אחת כל הסטודנטים שלהם עברו להיות נספרים עם האוניברסיטה ולא עם המכללות.

אדו פרלמן: אתם רואים באמת את העליות האלה.

אדו פרלמן: עדיין הכי הרבה סטודנטים לומדים באוניברסיטאות, אבל אם לוקחים את כל המכללות המתוקצבות, את המכללות החוץ-תקציביות ואת המכללות האקדמיות ביחד, זה 60% מהסטודנטים.

אדו פרלמן: בכוונה ביקשתי לעשות שקף של הסטודנטים לשנה א' לפי סוג מוסד, מפני ששם בעצם זה ההגדלה הגדולה בתשפ"א, אותם סטודנטים שסיימו צבא ונרשמו לשנה ראשונה או כאלה שחזרו מחו"ל ונרשמו לשנה ראשונה.

אדו פרלמן: אתם רואים שבסך הכול יש לנו 12% גידול במספר הסטודנטים בשנה א' בתשפ"א לעומת תש"ף, וזה פחות או יותר לפי סוג.

אדו פרלמן: במכללות האקדמיות זה 16% גידול, באוניברסיטאות זה 13% גידול, במכללות האקדמיות לחינוך לא היה גידול, המספר לא משתנה כמעט.

יוסף טייב: חלק מזה הוא בגלל הקורונה, שהצעירים הישראלים גם לא נסעו לטיולים בחו"ל?

אדו פרלמן: כן.

יוסף טייב: זה שינה לנו את כל הנושא.

יוסף טייב: בהתחלה כשהתחילה המגפה, ממש חששו שיהיה ירידה ברישום אבל בסך הכול הרישום גדל.

אדו פרלמן: יוסי, זה היה בזכות זה שכל המוסדות להשכלה גבוהה עבדו.

יוסף טייב: הרישום היה לא בגלל שהם עבדו.

יוסף טייב: בהחלט האוניברסיטאות היו צריכות להכין עצמן לתוך הדבר הזה, לקליטת אותה מציאות שהיא לא מציאות פשוטה.

אלון טל: הרבה חל"תניקים ניצלו את החופשה.

אדו פרלמן: בשקף הנוכחי זה התפתחות של לימודי תואר שני.

אדו פרלמן: עד תשנ"ז, תשנ"ח כל הסטודנטים לתואר שני, שזה הכחול, הם באו מהאוניברסיטאות, שזה האדום, ואז בעצם המל"ג נתנה אישורים למכללות להתחיל לפתוח תוכניות לתואר שני.

אדו פרלמן: אתם רואים שמספר הסטודנטים לתואר שני עולה, ובסוף יש לנו שוב קפיצה מתש"ף לתשפ"א מאותה סיבה כמו שדיברנו קודם, זה 9% גידול במספר הסטודנטים.

אדו פרלמן: האוניברסיטאות זה בערך 40,000 סטודנטים בתשפ"א, וכל השאר למטה זה המכללות האקדמיות החוץ-תקציביות, המתוקצבות והאקדמיות לחינוך והאוניברסיטה הפתוחה.

אדו פרלמן: סך הכול אם אני מסתכל על הכלל, שוב פעם, המכללות מתחילות לתפוס חלק נכבד.

אדו פרלמן: בכלל, יש לנו נגיד 70,000 סטודנטים בתואר שני.

אדו פרלמן: האוניברסיטאות זה בערך 58%–60% מהם, וכל המכללות תורמות קרוב ל-40%.

אדו פרלמן: השקף הבא מראה את התפתחות מספר הסטודנטים לתואר שלישי.

אדו פרלמן: בעצם זה רק באוניברסיטאות.

אדו פרלמן: האוניברסיטאות הן היחידות שיכולות לתת לימודים לתואר שלישי.

אדו פרלמן: למטה כתוב שבתשפ"א היו 11,860 סטודנטים.

אדו פרלמן: זה כולל 28 סטודנטים מהמרכז הבין-תחומי שקיבל אז שלושה אישורים לפתוח תואר שלישי במדעי המחשב, בפסיכולוגיה ובמשפטים.

אדו פרלמן: היה להם אז 28 סטודנטים.

אדו פרלמן: הם כלולים כבר בסך הסטודנטים לדוקטורט.

שרן השכל: האישור של כל מי שלמד שם גם לתואר ראשון בעצם, איך זה משנה את המספרים שראינו לפני כן?

אדו פרלמן: מאחר וזה תשפ"א, המרכז הבין-תחומי אז היה חלק מהמכללות.

שרן השכל: אוקיי, זה רק שנה הבאה נוכל לדעת.

אדו פרלמן: עכשיו אני רוצה קצת להתייחס לאוכלוסיות ייחודיות, שזה אחד הדברים החשובים ואני חושב שיוסי שיין חברי גם הזכיר כמה דברים ובאמת צריכים לדאוג להם באופן מיוחד.

אדו פרלמן: אנחנו מראים שלוש אוכלוסיות ייחודיות, החברה הערבית בכחול, חרדים בירוק וסטודנטים ממוצא אתיופי באדום.

אדו פרלמן: מה שאני משווה זה התפלגות הסטודנטים בתואר ראשון עם התפלגות האוכלוסייה.

אדו פרלמן: המטרה שלי כרגע זה להגיע למצב שבו כל אוכלוסייה תהיה מיוצגת בצורה שוות ערך לייצוגה באוכלוסיית מדינת ישראל.

אלון טל: אני מסכים איתך וקידמתי תוכנית לאפליה מתקנת כשהייתי ראש החוג, אבל אני רוצה לשאול אותך על טענה ששמעתי, לא יודע אם היא נכונה, שכ-60% מהחרדים שהולכים למכללות, בסוף נושרים כתוצאה מהאתגרים שם.

אלון טל: יש בזה איזשהו ישראבלוף במספרים.

אדו פרלמן: פרופסור טל, תן לי שתי שקופיות ואז נחזור לזה.

אדו פרלמן: מה שאתם רואים זה נכון לתשפ"א.

אדו פרלמן: האוכלוסייה הערבית כולל בדואים ומזרח ירושלים זה 21%.

אדו פרלמן: באוכלוסיית הסטודנטים זה 19.3%.

אדו פרלמן: זה לא רע.

אדו פרלמן: זה לא בדיוק אותו דבר אבל זה כבר מתקרב.

אדו פרלמן: לגבי סטודנטים ממוצא אתיופי, האחוז של החברה האתיופית באוכלוסיית מדינת ישראל זה בערך 1.7%.

אדו פרלמן: אחוז בסטודנטים זה 1.5%, שזה די מספק.

אדו פרלמן: לגבי החרדים, אנחנו עוד לא שם.

אדו פרלמן: החרדים היום מהווים 13% מאוכלוסיית המדינה.

אדו פרלמן: רק 5% מאוכלוסיית הסטודנטים.

אדו פרלמן: שם משקיעים את עיקר המאמץ ותיכף אני אדגיש.

אדו פרלמן: זה שקף חשוב כדי להראות איך הגענו למצב שהאוכלוסייה הערבית, אחוז הסטודנטים בה הוא כמעט משקף את האחוז באוכלוסייה.

אדו פרלמן: בתשס"ז, לא מזמן, בערך 15 שנה, סך הכול הייצוג של האוכלוסייה הערבית בהשכלה הגבוהה היה 9.7% בתואר ראשון, 5.8% בתואר שני ו-3.5% בתואר שלישי.

אדו פרלמן: הפער הזה הולך ועולה, הולך ועולה, כאשר גם תואר ראשון גדל, גם תואר שני גדל וגם תואר שלישי גדל.

אדו פרלמן: היום אנחנו במצב הרבה יותר טוב ממה שהיינו לפני 15 שנה.

אדו פרלמן: יש לנו 18% ערבים בתואר ראשון, 15.

אדו פרלמן: 6% בתואר שני ו-8% בתואר שלישי.

אדו פרלמן: כן, יש לנו פה עוד עבודה.

אדו פרלמן: איך הגענו לזה?

אדו פרלמן: זה לא הייתה אפליה מתקנת.

אדו פרלמן: זה מכינות מיוחדות, זה ייעוץ בבתי ספר תיכוניים.

אדו פרלמן: זה באמת לדחוף את האוכלוסייה הערבית לבוא וללמוד במוסדות להשכלה גבוהה במדינה.

אדו פרלמן: הגענו להישג יוצא מן הכלל והרבה תודות לוועדת היגוי להנגשת האוכלוסייה הערבית, בראשותה של פרופסור מונא מארון מהות"ת, ובעזרת המוסדות שהם תרמו הרבה.

שרן השכל: יפה, ממש הכפלתם את מספר הסטודנטים הערבים.

אדו פרלמן: כן, והיה מצוין.

אדו פרלמן: השקף הבא מדבר על הסטודנטים החרדים.

אדו פרלמן: פה יש לי נתונים רק מתשע"ד שזה לפני שבע שנים.

אדו פרלמן: לפני שבע שנים היה לנו בטוטאל 9,200 סטודנטים חרדים במוסדות להשכלה הגבוהה.

אדו פרלמן: היום הגענו ל-15,300.

אדו פרלמן: תאמינו לי, זה גידול מדהים.

אדו פרלמן: צודק פרופסור טל.

אדו פרלמן: אנשים מגיעים, הם לומדים אצלנו קדם מכינה ומכינה ואחר כך מתחילים ללמוד.

אדו פרלמן: הם באים בלי מקצועות ליבה והם צריכים להשלים בעצם במכינות את כל הבגרויות או שווה ערך לבגרות, במתמטיקה, פיזיקה, כימיה, מקצועות מדעי החברה והרוח, אנגלית, לכן יש שם נשירה.

אדו פרלמן: כשאני התחלתי, ואני עובד בזה ארבע וחצי שנים, לא האמנתי שזה קורה.

אדו פרלמן: היום אני מעדיף להסתכל על חצי הכוס המלאה ולא על חצי הכוס הריקה.

אדו פרלמן: כששואלים אותי למה יש לך 50% נשירה, אני אומר, תשאלו אותי למה יש לי 50% הצלחה.

אדו פרלמן: זה נורא קשה.

שרן השכל: אנחנו אתמול קיימנו דיון מאוד חשוב על המגזר החרדי.

שרן השכל: הגילוי הזה שסך הכול 16% מהגברים החרדים מסיימים עם בגרות, זה נתון מטורף שפשוט שם עליהם אזיקים ומונע מהם כניסה לאקדמיה למקצועות נחשקים, למקצועות שבהם הם ירצו אחר כך להתפתח וללמד.

שרן השכל: זה משהו בלתי נסבל.

שרן השכל: השרה, אנחנו הקמנו ועדת משנה שתגיש המלצות למליאה על מנת לראות איך אנחנו מתקנים ועושים חוק חינוך ממלכתי חרדי כדי לראות איך אנחנו מטפלים באותה בעיית שורש, שבתוך עשור הם יהיו מעל ל-30%–40% מסך התלמידים במערכת החינוך.

שרן השכל: אם אנחנו לא נתנה להם את הכלים של אותם מקצועות שאחר כך יביאו אותם לאקדמיה, המדינה תהיה בפני קריסה.

שרן השכל: זה העתיד שלנו.

שרן השכל: הנתונים האלו מאוד משמחים, באמת הכפלה של מספר הסטודנטים החרדים, אבל זה מתחיל במערכת החינוך וביכולת לתת להם את האפשרות להגיע לבגרות.

אלון טל: אני גם רוצה לחזק את דבריך מאוד.

אלון טל: אני חוזר על זה.

אלון טל: זה לא רק כמות החינוך אלא איכות החינוך, ואני יכול לומר לכם, אני ישבתי עם לא מעט סטודנטים חרדים אצלנו לתואר שני, שהגיעו ולא ידעו אנגלית, והעבירו אותם ככה סתם בלי אפילו לעשות משוואה בסיסית באלגברה כדי שייקחו מבוא לכלכלה.

שרן השכל: ואז הם פורשים.

שרן השכל: 50% בעצם פורשים.

אלון טל: ואז יש לנו מספרים אבל זה לא אומר הרבה.

אלון טל: מה שחשוב זה באמת להבטיח שאותם מוסדות שלוקחים כסף מהמדינה כדי להקנות את ההשכלה הגבוהה, שיעמדו בסטנדרטים לפחות סבירים.

אדו פרלמן: שניכם צודקים במאה אחוז.

אדו פרלמן: הדבר הכי טוב שיכול לקרות לאקדמיה של החרדים זה מקצועות ליבה במהלך בית ספר תיכון.

אדו פרלמן: אני יכול להגיד לכם עוד סוד.

אדו פרלמן: כשאנחנו מקבלים את החרדים ללימודים, יש מקצועות מועדפים.

אדו פרלמן: המקצועות הכי מועדפים זה כמובן מקצועות של הנדסה, הייטק וכו', ומקצועות הבריאות הם חשובים מאוד.

אדו פרלמן: יש הרבה שהולכים לחינוך אבל שם ההעדפות שלנו זה לחינוך מדעים, מתמטיקה, אנגלית כדי להכין את אותו קאדר שכאשר יהיה שם לימודי ליבה, יהיה מי שילמד אותו.

אדו פרלמן: תשימו לב שבין תש"ף לתשפ"א יש לנו גידול של 15% בסטודנטים חרדים.

אדו פרלמן: זה גידול שאין באף שנה בכל השנים הקודמות.

אדו פרלמן: זה לא סטודנטים שלא יצאו לטיולים במזרח הרחוק או בדרום אמריקה.

אדו פרלמן: אלה סטודנטים שלדעתי, אני לא יודע, צריכים לעשות את המחקר הזה, צריכים לברר, זה סטודנטים שעברו את משבר הקורונה, ראו שהרבה אנשים בהרבה מקצועות נפלטו מהעבודה, לא קיבלו אותם מחדש מפני שאין להם השכלה אקדמית ואין להם יכולות, ואמרו, זה הזמן, אני צריך ללכת לאקדמיה כדי לרכוש תעסוקה, כדי לרכוש כלים כדי שאני אוכל להתמודד עם המשק התעסוקתי כשהקורונה תיעלם, אז יש לנו פה גידול מאוד יפה וזה גם קשור להרבה משימות שלמל"ג יש, ועדת היגוי חרדים שבאמת פועלת בכל הכיוונים כדי לראות איך אפשר להגדיל יותר את אוכלוסיית החרדים.

יוסף טייב: המל"ג והות"ת עשו המון עבודה בנושא החרדים בוועדות שונות עם אנשים מצוינים, והנושאים האלה כמו שאת אמרת, הם לא פשוטים.

יוסף טייב: היה גם דוח מבקר מדינה שבדק את הנושאים האלה, ולצערנו דוח מבקר המדינה היה מאוד נחרץ, שהוא דיבר על שילוב חרדים באקדמיה, שנכשל, כך הוא כתב, זה המילים שלו, כאשר 76% מהגברים נושרים.

יוסף טייב: יש המון מה לעשות.

יוסף טייב: הדברים האלה קשורים לדיון שהיה לנו אתמול פה כפי שאמרה יושבת-הראש.

יוסף טייב: הנושא הזה הוא הנושא של מדינת ישראל, אנחנו יודעים, כי זה מתחיל באמת כפי שהשרה יודעת, בכיתות א'.

יוסף טייב: זה נושא ענק.

יוסף טייב: כפי שאמרנו, העבודה שלנו היא חלק מתוך המשימה הזאת.

שרן השכל: תודה רבה.

שרן השכל: כן, כבוד השרה.

יפעת שאשא ביטון: רציתי לומר, גבירתי יושבת-הראש, שהעניין לא מתחיל בהשכלה הגבוהה.

יפעת שאשא ביטון: זה מתחיל במה שקורה באמת, אתה אומר מכיתה א', כל שכן כשאנחנו מתקרבים לבגרות.

יפעת שאשא ביטון: דיברנו על כך השבוע גם בהקשר של הממלכתי-חרדי, איך אנחנו נותנים לו הרבה יותר מקום וביטוי ומעודדים אותו בתוך המערכת.

יפעת שאשא ביטון: גם מי שנמצא במוכר שאינו רשמי, היום הם דורשים העלאה של התקציב.

יפעת שאשא ביטון: מאוד יכול להיות שזו הזדמנות מצוינת, שככל שיחזקו את לימודי הליבה, ייבחנו בהם, יעודדו לבגרות, אז אנחנו אולי נייצר מודל שגם ייתן תקצוב נוסף, לכן אני בהחלט מסכימה שבכל מה שאנחנו נעשה בתיכון, ואגב, אני אומרת את זה לא רק לגבי העניין של החרדים אלא בכלל.

יפעת שאשא ביטון: מה שאנחנו נייצר בתיכון, זה בסוף מה שיגיע לאקדמיה.

יפעת שאשא ביטון: זה נכון לגבי איך הבגרויות יראו, איזה מיומנויות הם מקבלים.

יפעת שאשא ביטון: איך אנחנו מכשירים בעצם את הילדים שלנו ללימודים האקדמיים ומשם אחר כך הלאה לחברה.

יפעת שאשא ביטון: כמי שיושבת רגע על כל הרצף הזה, מה שנקרא, ברור לכולנו שיש פה תהליך שצריך להתחיל אותו מוקדם יותר.

שרן השכל: תודה רבה.

אדו פרלמן: שני שקפים אחרונים שלי.

אדו פרלמן: קודם כל חלוקה בין סטודנטים וסטודנטיות.

אדו פרלמן: כפי שאתם רואים, זה לפי תואר ראשון, תואר שני, תואר שלישי, לפי שלושה עשורים, תש"ם, תש"ן, תש"ס ועכשיו תשפ"א הנוכחי.

שרן השכל: מה זה כל צבע?

אדו פרלמן: משמאל לימין בכל קבוצה, משמאל לימין זה תש"ם, תש"ן, תש"ס - - -

אלון טל: הגדרה מגדרית לא מופיעה - - -

קריאה: לא, כתוב סטודנטיות במערכת ההשכלה הגבוהה.

יפעת שאשא ביטון: לפי תואר ראשון, תואר שני, תואר שלישי.

יפעת שאשא ביטון: רואים בעין שזה עולה.

אדו פרלמן: כבר בתואר ראשון בתש"ם, 47% מהסטודנטים היו סטודנטיות וזה עולה עם השנים.

אדו פרלמן: אתם רואים שבשנה שעברה, תשפ"א, 58% מהסטודנטים היו סטודנטיות.

שרן השכל: כלומר עברנו כבר את ה-50% בתואר ראשון, בתואר שני, בתואר שלישי.

שרן השכל: בתואר שני כבר 63%.

אדו פרלמן: נכון.

אדו פרלמן: בדוקטורט זה 53%, שזה מצוין.

אדו פרלמן: בעצם בכל התארים יש לנו רוב של נשים.

אלון טל: אני מבין שאצל החברה הערבית יש דווקא רוב מאוד גדול של נשים.

אלון טל: בקרב הציבור היהודי זה יותר מאוזן?

שרן השכל: מה עם החברה החרדית?

יפעת שאשא ביטון: גם בחברה החרדית יש יותר.

אדו פרלמן: כן, גם בחברה הערבית יש יותר נשים מאשר גברים.

אדו פרלמן: זה בערך 60%–70% לעומת פה.

אדו פרלמן: בחברה החרדית זה הרבה יותר גרוע, שם הנשים זה 70% לעומת גברים, בדיוק מה שאמרה יושבת-ראש הוועדה, ש-16% בסך הכול מהם, יש להם בגרות וכל השאר אין להם כלום.

אדו פרלמן: לנשים יש לפחות מבחני סולד או דברים כאלה שזה דומה לבגרות.

מיכל רוזין: אבל נדמה לי שאם אתה תוציא חרדים וחברה ערבית, עדיין יש יותר נשים סטודנטיות באקדמיה במגוון התארים.

אדו פרלמן: כן.

אדו פרלמן: השקף האחרון שהוא טיפל'ה מורכב אבל הוא חשוב.

אדו פרלמן: פה מחלקים סטודנטים לתואר ראשון לפי מיקום המוסד.

אדו פרלמן: כל עמודה, יש לה שני חלקים, כחול ואדום.

אדו פרלמן: כחול מדבר על מוסדות שנמצאים או בצפון, בגליל, או מדרום למרכז.

אדו פרלמן: סתם כדוגמה, אוניברסיטת בן גוריון ומכללת סמי שמעון הם בדרום.

אדו פרלמן: מכללת צפת, מכללת תל חי הן בצפון.

אדו פרלמן: סופרים את המספר של הסטודנטים בכל המוסדות בצפון ובדרום לעומת כל המוסדות במרכז, בירושלים ובחיפה.

אדו פרלמן: אתם רואים שבתש"ן 91% מהסטודנטים למדו בעצם באוניברסיטאות.

אדו פרלמן: אז עוד לא היו מכללות.

אדו פרלמן: ככל שהתפתחו המכללות שהן כמו שאמרנו, מפוזרות בכל הארץ, אנחנו הגענו השנה, בתשפ"א, ש-23.4% מהסטודנטים הם לומדים במוסדות דרומיים וצפוניים.

אדו פרלמן: 76% לומדים בתל אביב, מרכז וירושלים.

אדו פרלמן: השווינו את זה לאחוזם באוכלוסייה.

אדו פרלמן: 23.4% זה לא רחוק מאחוז התושבים בצפון ובדרום, שזה 30% מהתושבים במדינה.

אדו פרלמן: 76% זה קצת יותר גבוה מ-70%, שזה אחוז - - -

שרן השכל: האתגר שלנו הוא יותר גדול.

אדו פרלמן: אני יודע.

אדו פרלמן: זה ברור לי.

שרן השכל: אנחנו היינו רוצים לראות את רוב האוכלוסייה שגרה בתוך המטרופלינים במרכז הארץ, בתל אביב, בחיפה ובירושלים, באה ומתיישבת בכל חלקי הארץ, ויותר מזה, מעודדת אותה לעבור לתוך האזורים הפריפריאליים, כי בסוף היא מפתחת אותה לא רק מבחינת כמות האנשים שמגיעים.

שרן השכל: אתה מפתח שם מסחר ואתה מפתח שם דיור.

שרן השכל: ברגע שאתה דוחף אותם צפונה או דוחף אותם דרומה, את אותו הדור הצעיר, אנחנו מקווים שהם יתאהבו במקום ויחליטו להשתקע שם בעתיד, אבל אתה נותן שם ממש זריקת כוח גם איכותית לתוך שוק התעסוקה והעבודה והדיור, ועסקים שפתאום מתעוררים, ופתאום בארים וחיי לילה, לכן כמובן התוכנית של השרה לפתיחת אוניברסיטה נוספת בגליל זאת תהיה זריקה עצומה לדבר הזה.

אדו פרלמן: זה בעצם מה שבן גוריון עשתה בדרום.

שרן השכל: נכון.

אדו פרלמן: בדרך כלל במוסדות להשכלה גבוהה לומדים 60%–70% לפחות מהאזור הגיאוגרפי הקרוב.

אדו פרלמן: זה אומר באמת שהפריסה של המכללות נתנה אפשרות לפריפריה הגיאוגרפית, אני לא מדבר פה על פריפריה חברתית, כן ללכת ולקבל אקדמיה ברמה גבוהה וטובה, נאותה, במוסדות האלה.

אדו פרלמן: ברור שיש סטודנטים מהדרום או מהצפון שלומדים באוניברסיטת חיפה.

אדו פרלמן: יש הרבה.

אדו פרלמן: הם נספרים פה בתור חיפה, הם לא נספרים פה בתור גליל.

אדו פרלמן: המטרה תהיה לנסות בשנה הבאה להביא אליכם שקף חדש שאומר שזה מפולג לא לפי מיקום המוסד אלא לפי אזור המגורים של הסטודנטים.

אדו פרלמן: זה קשה יותר אבל עם הלמ"ס אפשר לעשות הכול.

אדו פרלמן: זהו, תודה רבה לכם.

יפעת שאשא ביטון: אני רוצה ברשותכם להתייחס לנתונים הראשונים שהצגנו של ה-OECD, גם כמי שמה לעשות, לא מוותרת.

יפעת שאשא ביטון: בגלל שהנתונים של ה-OECD הם באמת מרשימים, אז אני רק אדייק אותם.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו מדברים על כמעט 24% מקרב אותם אנשים שיש להם השכלה על-תיכונית שהם בעלי תואר ראשון, 12.9% בעלי תואר שני כפי שאמרתי קודם.

יפעת שאשא ביטון: דוקטורט זה 1.3% מסך אותם בוגרים.

יפעת שאשא ביטון: אם אתם רוצים במספר מוחלט זה 52,000, כשהצעירים שבאים בעצם עם תואר מחו"ל הם ממש מעטים ביחס לאלה שלומדים כאן בישראל.

שרן השכל: כמה אנחנו יודעים באמת שמגיעים מחו"ל לפה עם תואר?

יפעת שאשא ביטון: מעט מאוד.

יפעת שאשא ביטון: אין את זה בתוך הפילוח אבל רוב מוחלט של הסטודנטים בעלי תואר שלישי הם סטודנטים שלומדים כאן בישראל.

שרן השכל: אוקיי, מצוין, תודה רבה.

שרן השכל: אני אשמח לתת את זכות הדיבור לשלומי יחיאב, יושב-ראש אגודת הסטודנטים במדינת ישראל.

שרן השכל: תודה רבה שהגעת ואתה משתתף בדיון.

שרן השכל: אני אשמח לשמוע את דבריכם, הסטודנטים.

שלומי יחיאב: תודה רבה יושבת-ראש הוועדה על ההזמנה וקיום הדיון, ותודה השרה גם על ההצטרפות וכמובן על כל העבודה המשותפת בחודשים האחרונים, כל חברי הכנסת וכמובן חברינו ושותפינו מהמל"ג/ות"ת.

שלומי יחיאב: כמו שאמרנו וציינתם כאן ואנחנו מאוד מאמינים בזה, זה שנה מאוד משמעותית להשכלה הגבוהה בישראל.

שלומי יחיאב: אנחנו מדברים על שנה שעדיין משבר הקורונה לא נגמר אבל קרו דברים גדולים בהשכלה הגבוהה, וכמו המהפכה הדיגיטלית, הלמידה מרחוק שתיכף נתייחס לזה קצת יותר נקודתית, שבהם אנחנו לא רוצים ללכת אחורה.

שלומי יחיאב: הרבה מהשינויים המשמעותיים הטובים שקרו בהיבטים האלה, אנחנו היינו רוצים לראות אותם קדימה ותיכף אני אפרט.

שלומי יחיאב: נקודה משמעותית נוספת זה שבשנה הקרובה בהשכלה הגבוהה, ישרטטו את התוכנית הרב-שנתית הבאה שתסתכל חמש-שש שנים קדימה אל תוך ההשכלה הגבוהה, וכמו שנראה לי פרופסור שיין, חבר הכנסת ציין, זו ההזדמנות המשמעותית לגעת בשינויים הטקטונים שצריכים בהשכלה הגבוהה.

שלומי יחיאב: אלה השינויים המשמעותיים הגדולים.

שלומי יחיאב: השרה דיברה על הסוגיה של שוויון ההזדמנויות והתפתחות ההשכלה הגבוהה.

שלומי יחיאב: גם אנחנו כציבור סטודנטים, דיברו פה על אוניברסיטה בגליל.

שלומי יחיאב: צריך להגיד, אנחנו תומכים בזה בצורה מוחלטת ואנחנו חושבים שזה גם יגביר את המוביליות אבל גם את הרמה ואת האיכות האקדמית ואת ההנגשה, ולדעתנו זאת בשורה גדולה.

שלומי יחיאב: מעבר לטווח הארוך, הגענו לכאן היום אני וחבריי, וגם יש לא מעט סטודנטים וסטודנטיות שנמצאים איתנו גם בזום וברשתות החברתיות שצופים.

שלומי יחיאב: חשוב לנו לדבר רגע על מה קורה עכשיו, כרגע, כי עדיין האפקט של הקורונה לא מאחורינו.

שלומי יחיאב: עדיין המוסדות האקדמיים נמצאים בימים אלו ברובם תחת התו הירוק וחשוב לי להגדיש כמה פערים.

שלומי יחיאב: כבוד יושבת-הראש, כמו שציינת, שבוע הבא התקנות אמורות להסתיים, ב-17 באוקטובר, אז אנחנו רוצים לתת כמה מהזוויות שלנו לקראת אותם דיונים, כי בסוף שם זה אמור להיסגר וזה עוד כמה ימים.

שלומי יחיאב: אנחנו פשוט רואים בימים האחרונים מאז יום ראשון שנפתחו הלימודים, כבר צפו כמה אתגרים שחשוב לנו לדבר עליהם.

שלומי יחיאב: הנקודה הראשונה זה באמת ההוראה מרחוק.

שלומי יחיאב: חשוב לנו להגיד שאנחנו לא רוצים ללכת אחורה.

שלומי יחיאב: מצד אחד אנחנו מאוד מעודדים את החזרה הפרונטלית, הפיזית לקמפוסים.

שלומי יחיאב: בקיץ האחרון ולאורך החגים אנחנו באמת סקרנו אלפי סטודנטיות וסטודנטים מכל הארץ, ואנחנו רואים שכמחצית מהם מדברים באמת שבהתחלה זה היה הכרח אבל יש שחיקה בסוגיה של איכות ההוראה, וזה ברור, ולכן יש חשיבות אקדמית משמעותית לחזרה הפרונטלית.

שלומי יחיאב: הנתון השני שאפילו לדעתי הוא עוד יותר חשוב, זה ש-80% מציבור הסטודנטיות והסטודנטים בישראל מצביעים על זה שהלמידה מרחוק שחקה את הקשר החברתי הכול כך חשוב בתקופה הזאת.

שלומי יחיאב: אנחנו לא מדברים על התקופה שלנו, הקשר החברתי בדשא והאירועים.

שלומי יחיאב: גם צריך להגיד שהיום ההשכלה הגבוהה כמו שראינו את הנתונים, זה המקום אולי היחיד שאנחנו רואים אנשים שונים מאיתנו, מאוכלוסיות שונות, ממרחבים שונים.

שלומי יחיאב: המגע הזה והקשר הזה בתקופה הזאת בחיים הוא כל כך קריטי ולכן החזרה הפיזית הפרונטלית היא מאוד חשובה.

שלומי יחיאב: אנחנו כהנהגה סטודנטיאלית מעודדים התחסנות ומעודדים את הדור הצעיר לבוא ולשמור על בריאות הציבור ולהגיע לקמפוסים תחת מתווה התו הירוק.

שלומי יחיאב: לצד זאת חשוב להגיד שאנחנו גם מבינים שיש קבוצות שלא יכולות להוציא את התו הירוק או בוחרות שלא, ולכן צריכים למצוא את האיזון הנכון ואת האיזון הראוי כדי לתת גם את הפתרונות עבורם.

שלומי יחיאב: אנחנו הגשנו גם לוועדה וגם כמובן לשרה מתווה מדויק לפי מה שקורה כרגע, צף.

שלומי יחיאב: אני לא אצלול לכל הנקודות הקטנות, אבל כן חשוב לנו למרקר את האזורים הראשונים.

שלומי יחיאב: כמובן ראשון הסיפור זה ההוראה מרחוק.

שלומי יחיאב: כשצריך להגיד מילה טובה, אנחנו אומרים.

שלומי יחיאב: אנחנו לא רק מציפים את האתגרים.

שלומי יחיאב: חלק מהקמפוסים בישראל עושים את זה בצורה מצוינת.

שלומי יחיאב: לוקחים מערכים היברידיים, חלק עם מערכים של הקלטות.

שלומי יחיאב: הם מבינים גם את האתגר לאלה שלא נמצאים, אבל גם מבינים את ההזדמנות שאנחנו מדברים פה על הקפיצה הבאה של האקדמיה, ונותנים את הפתרונות, אבל חלק לא.

שלומי יחיאב: חלק מהקמפוסים, כרגע מבחינתם המענה החלופי שמחויב בחוק זה לשלוח את המצגות.

שלומי יחיאב: לא באנו פה לבוא לגעת במוסדות כאלה ואחרים אלא להיפך, המגמה הרחבה היא טובה אבל חשוב לנו גם שהנתונים האלה יאספו, שגם אם זה במסגרת הוועדה או במשרד החינוך והמל"ג, להתחיל מהשטח, לבקש לראות את כל המענים המקוונים, כי גם חלק מהדברים זה לא בגלל שהמוסדות לא רוצים לתת פתרונות.

שלומי יחיאב: חלק מהם זה כי יש מוסדות שיש פערים.

שלומי יחיאב: דין אוניברסיטה מבוססת זה לא דין מכללה מבחינת איתנות פיננסית ויכולות, ולכן צריך לראות אם יש פערים בהיבט הזה שהמערכת מלמעלה יודעת להסתכל עליה ולתת את המענים, אז זה מאוד חשוב.

שלומי יחיאב: יש חופש אקדמי ואנחנו מאמינים בו, אבל צריך גם לייצר איזה שוויון הזדמנויות מסוים, שזה לא משנה אם למדת במוסד הזה או במוסד הזה, שתקבל את ההזדמנות לעבור את השנה הזאת.

שלומי יחיאב: נקודה שנייה שחשוב לנו להדגיש זה הסוגיה של ההכשרות המקצועיות.

שלומי יחיאב: היום במסגרת התקנות, הכשרות מקצועיות אפשר ללמוד במסגרת התו הסגול, אבל צריך להגיד שיש מוסדות אקדמיים שמציינים שהם לא יכולים לפתוח את זה במסגרת התו הסגול ופותחים תחת תו ירוק.

שלומי יחיאב: חשוב להגיד שהכשרות מקצועיות, אין מענה מקוון מקביל עבורם וסטודנטים וסטודנטיות שלא יכולים להגיע במסגרת תו ירוק להכשרות מקצועיות, המשמעות היא שהם לא יסיימו השנה את התואר.

שלומי יחיאב: אנחנו הצענו פה מתווה וכתבנו מקומות שאי אפשר לייצר - - -

שרן השכל: בעיקרון הם לא יכולים לעשות את זה.

שרן השכל: הם חייבים בהנחיות.

תמי סלע: אם זה נכנס תחת ההגדרה של הכשרה מעשית כפי שהיא מופיעה, שזה לא דבר שאפשר להעביר אותו בצורה מקוונת, אז הם מחויבים לעשות את זה פיזית.

שרן השכל: אנחנו בדקנו את זה מספר פעמים ושקלנו האם להחיל את התו הירוק גם על המעבדות וההכשרה הפיזית.

שרן השכל: הוחלט בוועדה שזה יישאר בתו סגול על מנת לא למנוע מסטודנטים לא לסיים את התואר שלהם בגלל שהם לא יכולים להגיע לשיעורי מעבדה.

שרן השכל: אנחנו נשמח לדעת איזה אוניברסיטאות למעשה לא מקיימות את אותן הנחיות בריאותיות שאנחנו העברנו.

יוסף טייב: גם צריך לזכור שהייתה פה הכרעה והיא הכרעה נהדרת, הייתה לדעתי טובה, שבתחילת הדרך הרי האוניברסיטאות לא חייבו את העובדים עצמם בתו הירוק.

יוסף טייב: הסטודנטים חויבו אבל העובדים והסגל לא חויבו, ואנחנו שינינו את זה.

יוסף טייב: אמרנו, זה קהילה אחת.

יוסף טייב: היה פה דיון מאוד רציני בנושא הזה.

שרן השכל: ולכן שמרנו ככל שניתן על אותו ביטחון של הסטודנטים שהגיעו גם למעבדות.

שרן השכל: אנחנו נשמח לקבל לידי הוועדה את שמות האוניברסיטאות והמכללות שלא מקיימות אחר ההנחיות ומחייבות בתו ירוק במעבדות.

מיכל רוזין: אני כן אגיד בעניין הזה, כי אנחנו כן מוציאים תזכורות ומרעננים את ההנחיות ואת התקנות.

מיכל רוזין: התקנות הנוכחיות הן עד יום ראשון הקרוב, אז נראה, אבל אני אגיד שהטענות שמגיעות אלינו מהמוסדות, ושלומי ואני מדברים לא מעט על העניין הזה, הם באים ואומרים, אין לנו לפעמים את היכולת לוודא שהסטודנט הגיע לכיתה ויצא מהמוסד, כי הם מסתובבים.

מיכל רוזין: היישום של זה הוא יישום מורכב.

מיכל רוזין: הם צריכים לעשות את זה, ואני אומרת, צריך להבין גם את המורכבות במוסדות, של סטודנטים שמסתובבים ואין לך שליטה.

מיכל רוזין: אתה לא מצמיד להם מישהו ואומר להם, עכשיו סיימת את ההכשרה המעשית, צא החוצה מהאוניברסיטה או מהמכללה.

מיכל רוזין: רוב ההכשרות המעשיות, דרך אגב, נעשות מחוץ למוסדות כך שהבעיה פחות גדולה בעניין הזה, אבל אני אומרת, עדיין זה מורכב.

מיכל רוזין: אנחנו מרעננים את ההנחיות.

מיכל רוזין: המוסדות נמצאים כאן, שומעים את הדברים.

מיכל רוזין: הם אמורים לעמוד בתקנות ולמלא אותן.

יפעת שאשא ביטון: צריך למצוא את הדרך.

יפעת שאשא ביטון: הרי הסטודנטים האלה לא יוכלו להיכנס לשיעורים כי בשיעורים הם לא יכולים לפי התו הירוק.

יפעת שאשא ביטון: אני ביקשתי גם מהמוסדות השונים לא להחמיר יותר ממה שכבר מוחמר ובאמת לראות איך אנחנו מנגישים את הלמידה הפיזית בקמפוסים לכמה שיותר, ובהכשרות המקצועיות במיוחד לכמה שיותר סטודנטים.

יפעת שאשא ביטון: הם צריכים את זה ואנחנו צריכים את זה, כי בסוף הסטודנטים האלה זה אותם אזרחים שיצאו לשוק התעסוקה ואנחנו נצטרך אותם בהרבה מאוד גזרות, לכן צריך למצוא את הפתרון לזה.

תמי סלע: הערה קטנה בעניין התו הירוק והשכלה גבוהה, כי באמת זה יבוא לפתחינו בשבוע הבא.

תמי סלע: הרי זה לא היה מתחילת הדרך בהשכלה הגבוהה, תמיד הדרישה לתו ירוק, וככל שהתחלואה יורדת, אני מניחה שעכשיו הדיונים האלה מתקיימים, זה הרי לא מובן מאליו לא מבחינת הסטודנטים ולא מבחינת העובדים.

תמי סלע: כמובן שכשזה - - -, אז רלוונטי גם לעובדים, אבל זה כן משהו שהיה נכון לשקול עם ירידת התחלואה, עד כמה באמת הוא נדרש, המגבלות האלה.

תמי סלע: כל הזמן עושים את ההבחנות בדרישות התו הירוק בין דברים שהם פנאי ושהם בונוס, פעילות של אנשים שהיא לא מחויבת, לבין תחומים אחרים כמו חינוך, מסחר, בריאות, ששם לא מחייבים.

תמי סלע: השכלה גבוהה זה משהו שהוא נמצא בין לבין, מצד אחד חינוך וזכות לתואר וכו', מצד שני כן החובה שהם מטילים על המוסדות להמשיך ללמד גם מרחוק.

תמי סלע: זה לא משהו שזהו, מעתה ועד עולם ברור שתמיד יהיה תו ירוק במוסדות להשכלה גבוהה.

תמי סלע: עם התחלואה ועם האיזונים צריך לשקול מחדש ולשכנע שמבחינה בריאותית יש הצדקה להמשיך עם ההגבלה הזו לאור המחיר שזה גובה.

שלומי יחיאב: אם אפשר לתת עוד איזה זרקור קטן ממש לקראת סיכום כי זה הציר האקדמי, אבל אני מאמין שגם לקראת הדיון על התקנות עוד נרחיב עליו.

שלומי יחיאב: יש את הסוגיה הכלכלית-חברתית.

שלומי יחיאב: עדיין שנה שעברה הייתה הרבה יותר קשה עבור הציבור הצעיר בישראל.

שלומי יחיאב: נתוני התעסוקה משתפרים.

שלומי יחיאב: עדיין אנחנו מזהים שיש פערים.

שרן השכל: אגב, בזכות כך שהצלחנו למנוע סגר.

שרן השכל: סגר נוסף על אוכלוסייה הצעירה במדינת ישראל היה יוצר משבר חמור, בין אם זה בתעסוקה, בצורה כלכלית, בכל כך הרבה דברים.

שרן השכל: היכולת שלנו ושל הממשלה הנוכחית על פי ההחלטות שהם קיבלו למנוע את אותו הסגר ולמצוא פתרונות יצירתיים, כולל עידוד להתחסנות וכולל קמפיינים שונים והקמפיין שמשרד החינוך בכלל עשה בעניין התחסנות של בני נוער וכו'.

שרן השכל: כל זה יצר את המערך שאיתו הצלחנו למנוע את אותו סגר שהיה ממוטט באמת את החבר'ה הצעירים פה במדינת ישראל.

שלומי יחיאב: אנחנו כמובן מסכימים מאוד ומחזקים, יושבת-הראש.

שלומי יחיאב: יש זווית אחת שחשוב לנו להדגיש לקראת סיכום, שאנחנו בשנה הקרובה בפן החברתי-כלכלי, כי לצד השמחה וההתרגשות, אנחנו גם צריכים לראות שיש אוכלוסיות וקבוצות מסוימות שעדיין האתגר הזה לא מאחוריהם, והקבוצה שאני רוצה לדבר עליה זה היום הסטודנטים עם המוגבלויות בקמפוסים בישראל, וספציפית על תוכנית מאוד מרגשת שנקראת תוכנית "סמן", שזה סטודנטיות וסטודנטים מנהיגים ומנהיגות נגישות.

שלומי יחיאב: בשנה שעברה אנחנו באמת נאבקנו עבור כלל האוכלוסיות, ויש קבוצה שאני אומר, לא הצלחנו עדיין למצוא פתרון.

שלומי יחיאב: אחד מהאתגרים, צריך להגיד, אתם קיבלתם את הירושה עוד מהיעדר ממשלות, מה שלא היה, והיום מדובר בקבוצה שפועלת בעשרות קמפוסים במדינת ישראל, כמה מאות סטודנטיות וסטודנטים שמגיעים יום-יום לקמפוס, גם עם וגם בלי מוגבלויות, בקבוצות חברתיות מרגשות שהם פועלים להגברת הזכויות של הסטודנטים, העלאת המודעות.

שלומי יחיאב: בתוך תקופת הקורונה ראינו כמה הדבר הזה מציל ברמה האקדמית סטודנטיות וסטודנטים שהמערכת בתקופת הלמידה מרחוק הייתה באמת מורכבת.

שלומי יחיאב: הפעילות הזאת בזכות הדורות הקודמים שלנו בהנהגה הסטודנטיאלי, הצליחו לייצר מצב שהדבר הזה אפילו מתוקצב על ידי המדינה.

שלומי יחיאב: המדינה הכירה בצורך הזה ותקצבה בכמה מאות אלפי שקלים את הפעילות הזאת בקמפוסים.

שלומי יחיאב: כבר שנתיים שהתקציב הזה לא עובר לפעילות, ומדובר בעיקר במלגות לסטודנטיות ולסטודנטים שמפעילים את פעילות הקודש הזאת.

שלומי יחיאב: השורה התחתונה, שבגלל מאבקים בין החשכ"ל ומשרד האוצר ומשרד העבודה והרווחה, אנחנו כרגע לא פותחים את שנת הפעילות בפעם השלישית עם מענה לאותם סטודנטיות וסטודנטים.

שלומי יחיאב: התקציב קיים.

שלומי יחיאב: זה פשוט שאלה של ביורוקרטיה.

שלומי יחיאב: צריך לציין לטובה את הפעילות ואת הפעילים הנמצאים כאן איתנו, והם מסמסים לנו תוך כדי.

שלומי יחיאב: אני לא יודע אם רואים דרך הפייסבוק שלנו.

יפעת שאשא ביטון: הנושא הזה ייבדק.

שלומי יחיאב: פה דווקא צריך להגיד, הות"ת והמשרדים הם לצידנו בנושא הזה.

שלומי יחיאב: זה בעיקר שני המשרדים האלה שזורקים שנייה את הזוויות.

שלומי יחיאב: בימים האחרונים משרד העבודה והרווחה כן לקח צעד קדימה ועובד איתנו.

שלומי יחיאב: כרגע אנחנו מבינים שזה עבר לכיוון של החשכ"ל.

שלומי יחיאב: תקציב קיים.

שלומי יחיאב: אנחנו רוצים לפתוח את השנה הזאת עם בשורה מאוד משמעותית לציבור הסטודנטיות והסטודנטים.

שלומי יחיאב: אני גם רוצה לנצל את ההזדמנות בלהודות להם על זה שהם לא מוותרים.

שלומי יחיאב: בשנתיים האלה הם לא באו ואמרו, בגלל שאין תקציב אנחנו - - -.

שלומי יחיאב: הם פעלו בהתנדבות מלאה אבל צריך להגיד, זה סטודנטיות וסטודנטים שהמלגה הזאת עבורם עוזרת לממן את התואר ואת שכר הלימוד, ואנחנו פה באמת צריכים את עזרתכם.

שלומי יחיאב: אני באמת מאחל לכל הקהילה האקדמית שתהיה לנו באמת שנה הרבה יותר טובה מהשנה האחרונה ושגם נסתכל רחוק.

שלומי יחיאב: שנחזור לקמפוסים ושכולנו נסיים בצורה טובה את השנה הזאת.

שלומי יחיאב: תודה רבה.

שרן השכל: תודה רבה לך יו"ר התאחדות הסטודנטים.

שרן השכל: כמובן השרה אמרה שהיא תטפל בעניין.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו נבדוק את זה.

יפעת שאשא ביטון: זה לא קשור אלינו אבל אנחנו בהחלט ננסה לבדוק מה הסיפור שם.

שרן השכל: תודה רבה.

שרן השכל: כמובן שהוועדה תמיד זמינה לכם ופתוחה לכל הסטודנטים וקשובה לכם, וכמובן גם כאשר יגיעו התקנות החדשות, אתם מוזמנים להגיש כמו שהגשתם היום, הערות, וכמובן שהוועדה תתייחס אליהן במלוא הרצינות.

שרן השכל: אני רוצה להעביר את זכות הדיבור לד"ר רפי אבירם, יו"ר פורום מנכ"לים, ור"ה, ועד ראשי המכללות.

רפאל אבירם: צוהריים טובים ותודה רבה גבירתי היושב-ראש וגבירתי שרת החינוך, מכובדיי שם כולם.

רפאל אבירם: ראשית, באמת התרגשות גדולה של כולנו לפתוח את שנת הלימודים שרובה הגדול בקמפוסים השונים עם האתגר וכל הקשיים של התו הירוק ובדיקות הקורונה.

רפאל אבירם: בסך הכול המכללות מתמודדים יפה מאוד.

רפאל אבירם: אני רוצה להצטרף לדבריו של סיו"ר מל"ג, פרופסור פרלמן שסיפר על המהפכה שהמכללות עשו בשנים האחרונות והיא נמשכת גם השנה.

רפאל אבירם: מגמת עלייה בסך הכול במספרי הסטודנטים במכללות השונות, והפיזור שלהם על פני כל הארץ מחייב את כולנו להמשך תשומת לב, ובתוך זה שרת החינוך והפרויקט של אוניברסיטה בגליל שכמובן יש לו משמעויות לכלל המכללות בצפון.

רפאל אבירם: אלה הם דברים שהם בלב השנה הקרובה של כולנו.

רפאל אבירם: כדי לשמור על המכללות ברמה הנדרשת ולהמשיך לקבל סטודנטים, צריך לזכור שהסגל האקדמי ממשיך לחקור ולהתקדם ולהתפתח, ובמכללות נושא המחקר, גם מחקר יישומי וגם מחקר בסיסי, אלה הם נושאים שהם בלב העשייה שלנו וחשוב לנו לראות אותם ממשיכים ומתקדמים גם בשנה הקרובה.

רפאל אבירם: המכללות מהוות גשר לעולם התעסוקה, וגם כאן היכולת של המכללות והתרומה שלהן לכלל הפעילות, אנחנו חייבים להמשיך עם זה ומשתלבים עם היעדים כפי שמציבה אותם שרת החינוך ומציב אותם המל"ג.

רפאל אבירם: כולנו ביחד משתפים פעולה כדי להגיע לתוצאות טובות יותר.

רפאל אבירם: כמובן שהסטודנטים הם בלב העשייה שלנו והם כל הזמן מול העיניים שלנו.

רפאל אבירם: אנחנו משתפים פעולה עם התאחדות הסטודנטים הארצית ועם אגודות הסטודנטים המקומיות.

רפאל אבירם: אני חושב שנאחל לכולנו גם שנה בריאה וגם שנת הישגים אקדמית מוצלחת.

רפאל אבירם: תודה.

שרן השכל: תודה רבה לך רפי אבירם.

שרן השכל: אנחנו מאוד שמחנו לשמוע וגאים כמובן במכללות בכל מדינת ישראל.

שרן השכל: הנתונים שאנחנו רואים על יותר סטודנטים שמקבלים תארים, אנחנו מבינים שזה גם בזכות המכללות.

שרן השכל: התנועה הזו שאנחנו רואים מהמרכז לפריפריה, שהיא באמת אודות לפעילות הענפה שלכם בתוך האזורים האלו, זה באמת עניין אידיאולוגי, משהו שאנחנו מבחינה ערכית רוצים לדחוף, ואנחנו מודים לכם המון על העבודה הלא פשוטה והמאתגרת הזו שאתם עומדים בפניה.

שרן השכל: אני אפנה לדוברת האחרונה להיום, ד"ר יוכי פנחסי אדיב, יו"ר פורום המכללות הטכנולוגיות שביקשה גם כן את זכות הדיבור.

שרן השכל: שלום.

יוכבד פנחסי אדיב: שלום, קודם כל צוהריים טובים.

יוכבד פנחסי אדיב: אני מברכת את פתיחת שנת הלימודים האקדמית שנפתחה ביום ראשון.

יוכבד פנחסי אדיב: אני רק אציין ששנת הלימודים נפתחה לא רק באקדמיה אלא גם במכללות הטכנולוגיות.

יוכבד פנחסי אדיב: אנחנו פותחים שני מחזורים, אחד ב-10 בחודש, השני ב-17 בחודש, עוד מספר ימים, יום ראשון הקרוב, פתיחת מחזור נוסף, שנתון נוסף במכללות הטכנולוגיות שמבצעות תהליכי לימוד לסטודנטים ממארג הסטודנטים במדינת ישראל.

יוכבד פנחסי אדיב: כ-32,000 סטודנטים פועלים במכללות הטכנולוגיות בלימודים של השכלה גבוהה, חלקם תחת מוסדות אקדמיים בשיתוף מוסדות אקדמיים, חלקם מה שנקרא ברשתות וחלקם כמפעלות עצמאיות.

יוכבד פנחסי אדיב: בסך הכול הלימודים במכללות הטכנולוגיות, כמו שנאמר על ידי מל"ג, בוצע בצורה הטובה ביותר בלימודים מה שנקרא מרחוק, אבל אנחנו מבינים שאנחנו צריכים להתכנס לתוך הקמפוסים, בטח ובטח כשאנחנו עוסקים בהכשרות מקצועיות או מעבדות, סדנאות וכל הקרבה שעוסקת בתעשייה.

יוכבד פנחסי אדיב: ראשית, אני מברכת את שרת החינוך על הפעילות, על שנת הלימודים החדשה שנפתחת.

יוכבד פנחסי אדיב: אנחנו מבקשים לקבל כמובן קשב גם בזכותה, במשרד שאנחנו יושבים בתוכו שהוא משרד הכלכלה.

יוכבד פנחסי אדיב: אני רק אציין שהסטודנטים במכללות הטכנולוגיות שפועלות תחת השכלה גבוהה, כרגע לפתיחת שנת הלימודים נמצאים גם כן בסימן שאלה היות ושנת הלימודים במכללות הטכנולוגיות תיפתח בהחלט בסימן שאלה עקב אי עמידה של הממשלה בהסכם שעצמה היא כתבה, ברפורמה, בקידומן של המכללות הטכנולוגיות גם לנושא תקציב אבל גם לנושא ערך הלמידה, ואני מקווה שבהחלט גם מהוועדה הזו, ועדת החינוך, גם מוועדות אחרות וגם עצם החגיגה של פתיחת שנת הלימודים לא תפגע במכללות הטכנולוגיות.

יוכבד פנחסי אדיב: אנחנו נשמח לקשב, לשיתוף פעולה וכמובן למעקב אחרי מה קורה בתחום ההשכלה הגבוהה גם כן בתחום הטכנולוגיה.

שרן השכל: תודה רבה לך יוכי פנחסי.

שרן השכל: אנחנו נעביר את הפנייה הזו לשרת הכלכלה ולמשרד הכלכלה על מנת לוודא ולראות באמת ששנת הלימודים נפתחת גם במכללות הטכנולוגיות, מקצועות מאוד חשובים שמדינת ישראל רוצה להמשיך ולהוביל בהם.

שרן השכל: גם אתמול הדבר עלה בדיון, וגם בנושא המגזר החרדי שמגיעים לא מעט אנשים לתוך אותם המקצועות והמכללות הללו, אז באמת הוועדה תעביר את דברייך לשרת הכלכלה בעניין הזה.

שרן השכל: שרת החינוך, האם תרצי לסכם בכמה דברים?

יפעת שאשא ביטון: ממש בקצרה, רק לאחל לכל הסטודנטיות והסטודנטים, כ-350,000 שנכנסו בשערי הקמפוסים בראשית השבוע, וכמובן גם לכל הסגל המקצועי בהשכלה הגבוהה, לאחל לכולם שתהיה שנה רציפה.

יפעת שאשא ביטון: אני אתייחס רק במשפט גם למכללות להכשרת מורים.

יפעת שאשא ביטון: אם דיברנו קודם על הרצף ועל מה שאנחנו מצמיחים מתוך מערכת החינוך, אז עוד לפני שאנחנו מגיעים פנימה למערכת החינוך, אנחנו צריכים שהכשרת המורים במדינת ישראל תתחזק ותועצם.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו נשקיע גם שם כדי שהמורים שיכנסו לתוך המערכת יוכלו באמת להוביל את כל מה שאנחנו רוצים להוביל בתוכם מבחינת החדשנות, הפדגוגיה האחרת וכו'.

יפעת שאשא ביטון: בסופו של דבר מי שירוויח בחזרה זו ההשכלה הגבוהה.

יפעת שאשא ביטון: זה מעגל שאנחנו צריכים לזכור שהוא קיים.

יפעת שאשא ביטון: בהצלחה לכולם.

שרן השכל: תודה רבה לך שרת החינוך.

קריאה: אני רוצה לציין שביקשנו זכות דיבור ואף אחד לא נתן לנו.

שרן השכל: קודם כל רבים ביקשו זכות דיבור.

שרן השכל: לצערי זמננו מוגבל אבל אנחנו כמובן נקיים עוד דיוני המשך ואנחנו כמובן נעלה עוד ועוד דוברים שיבואו ויתנו לנו גם כן את דעתם.

שרן השכל: אני יכולה לומר שכל פנייה או כל אתגר, כמובן ניתן לשלוח במייל למנהלת הוועדה והיא כמובן תעביר את הדברים.

שרן השכל: אנחנו נמשיך ונקיים דיונים כמובן בנושא האוניברסיטאות והמכללות.

שרן השכל: זה נושא שאנחנו ניכנס לעומק, וכמובן נעבוד ונעקוב אחר ההתפתחויות של הוועדה לקביעת אוניברסיטה חדשה גם בגליל.

שרן השכל: אני רוצה להודות לכל המשתתפים ולכל הנוכחים.

שרן השכל: אני רוצה להודות לך שרת החינוך, באמת על הרפורמות החשובות שאת מובילה.

שרן השכל: כולי תקווה שבעוד כשנתיים נשב כאן בוועדה ונראה את השיפורים האדירים בגלל פתיחה של אוניברסיטה בגליל, על התנועה של המעבר של הסטודנטים לצפון והכמות הגדולה יותר של סטודנטים, והכשרות ותארים.

שרן השכל: יש לך משימה מאוד קשה ומורכבת ואנחנו מאחלים לך בהצלחה.

שרן השכל: אנחנו כמובן מפה נמשיך לפקח ולעקוב אחר הרפורמות.

שרן השכל: אני רוצה אולי בהזדמנות הזו גם לבקש להתחשב במה שאמרו הסטודנטים.

שרן השכל: למרות הרפורמות והתיקונים שאנחנו נערוך בתו הירוק ובמגבלות הקורונה, עדיין להמשיך ולאפשר להם גם למידה מקוונת.

שרן השכל: את זה אני אומרת כמישהי שלמדה את רוב התואר שלה בלימודים מקוונים באוניברסיטה הפתוחה.

שרן השכל: זה יותר מאתגר.

שרן השכל: זה לא פשוט אבל צריך לאפשר את הגמישות הזו בייחוד לסטודנטים שמגיעים מרקע כלכלי יותר קשה, סטודנטים עם הפרעות קשב ולימוד.

שרן השכל: צריך לאפשר את הדבר הזה ולראות איך אנחנו לא סוגרים אותו בגלל הקורונה.

שרן השכל: עם זאת אני אומר שעלה בוועדה והתקיים דיון בעניין לימודים מקוונים גם בבתי ספר יסודיים ותיכונים, משום שהגיעו לוועדה לא מעט תלונות מהורים ומתלמידים על כך שגם במתכונת שבה הם יכולים ללמוד פרונטלית, וכבוד השרה, אנחנו בוועדה הדגשנו את החשיבות של למידה פרונטלית.

שרן השכל: הגיע לידינו למשל כל מיני טענות של הורים על כך ששבוע הלימודים שלהם צומצם ושיום אחד בשבוע, למרות שאין שום מגבלה של לימודים פרונטליים, המנהל הדגיש שפעם בשבוע הם ילמדו למידה מקוונת, כלומר היברידית.

יפעת שאשא ביטון: כן, שתהיה למידה היברידית.

יפעת שאשא ביטון: נכון, יש מוסדות - - -

שרן השכל: אנחנו מעודדים למידה היברידית אבל יש עם זה כמה קשיים, ספציפית בלימודים יסודיים למשל, שזה יוצר קושי וההורים עדיין צריכים להישאר עם הילדים בבית.

שרן השכל: יש את האתגר הזה.

שרן השכל: יש אתגר למשל שטענו בפנינו על ביטול חוגים, בין אם זה חוגי ריקוד או מוסיקה שהיו אמורים להיות בשיעורים ולכן גם לא עשו אותם בצורה מקוונת, או צמצום לארבעה ימים, כלומר תיכונים שהתחילו לימודים של חמישה ימים בשבוע פלוס יום אחד היברידי, ואז זה גם כן מקשה על ההורים.

שרן השכל: צריך לראות איך אנחנו מפקחים על זה ובודקים שהנושא הזה לא פרוץ.

יפעת שאשא ביטון: אם יש דברים קונקרטיים, אז אנחנו נשמח לקבל, כי יש מקומות שבאמת עשו את זה בצורה מסודרת, אני חושבת שאפילו בצורה מאוד מוצלחת, אבל בטח לא בכיתות יסוד של א'-ב' שזה חלק מאיזושהי תפיסה פדגוגית כוללת.

יפעת שאשא ביטון: אם זה משהו שהוא טכני, אני אשמח לקבל דוגמאות ולבדוק אותן.

שרן השכל: תודה רבה לך השרה.

שרן השכל: אני רוצה לאחל לכל הסטודנטים במדינת ישראל באמת שנת לימודים מוצלחת, פורייה, ואת היכולת לממש את כל הפוטנציאל שלכם.

שרן השכל: תודה רבה לכל הנוכחים, אני נועלת את הישיבה.