ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 24, פרוטוקול מספר 41, 2021-10-26 00:00

שרן השכל: בוקר טוב לכולם.

שרן השכל: אני שמחה לפתוח את ועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת בנושא התאמת לוח חופשות בתי הספר לימי העבודה במשק.

שרן השכל: אני יודעת שהנושא הזה נידון הרבה מאוד לפני כן בוועדת החינוך.

שרן השכל: יושבי ראש ועדת החינוך לשעבר גם הגישו הצעות חוק בעניין.

שרן השכל: כל פעם הנושא הזה עולה, והמטרה שלי היא לבחון מקרוב את התועלת, את האתגרים, מה נדרש ומה מקשה, ובסופו של דבר – מה טובת תלמידי ישראל.

שרן השכל: לעניין זה אנחנו נקיים מספר ישיבות, אנחנו פה בדיון ראשון כדי לשמוע את כל הצדדים של הנושא הזה.

שרן השכל: אני יודעת שהוא דובר רבות אבל בדיון הזה המטרה היא לצלול לעומק לתוך הפרטים ולהבין האם נדרש שינוי בכל הנושא של לוח החופשות של תלמידי ישראל: האם יש בו צורך?

שרן השכל: האם הוא מיטיב עם המדינה, עם המשק, עם התלמידים, עם ההורים?

שרן השכל: יש פה המון אנשים שביקשו לדבר, ואנחנו ננסה לשמוע את כולם, כולל חברי כנסת אם ירצו להגיב לדברים.

שרן השכל: חברי הכנסת, האם תרצו להגיב בקצרה בפתיחת הישיבה לפני שאנחנו פותחים בדיון?

שרן השכל: לומר הצגה של עמדתכם או תחושותיכם?

מאיר פרוש: תודה על עצם הרעיון לקיים את הדיון על הנושא הזה.

מאיר פרוש: זה מזכיר לי את התקופה שהייתי במשרד החינוך, ואני יודע שאנחנו הערנו כל מיני דברים שצברנו ואולי לא נתנו עליהם את הדעת מלכתחילה בנוגע להתאמת לוח הזמנים של קבוצות אוכלוסיות כאלה ואחרות בתקופות שיש חופשים גם להורים ובעיקר לילדים בחינוך מיוחד.

מאיר פרוש: המשרד תמיד היה עם אוזן קשבת, אבל ודאי זה יעלה או שלא יצטרכו להעלות כאשר המשרד יציג את הנתונים ואת ההצעות שלהם.

שרן השכל: תודה רבה.

שרן השכל: חברת הכנסת מואטי, את רוצה להגיב?

אמילי חיה מואטי: אני אמתין להתקדמות הדיון ואגיב בזמן שאראה לנכון.

שרן השכל: חברת הכנסת שירלי פינטו, את רוצה לפתוח בכמה מילים?

שירלי פינטו קדוש: (תרגום משפת הסימנים): לא, אני אשמח להקשיב ולהשתלב.

שרן השכל: מצוין.

שרן השכל: אנחנו נפתח, קודם כול, עם משרד החינוך.

שרן השכל: מעניין אותנו לדעת האם הנושא נדון במשרד החינוך לפני כן, ומה עמדתו או מה נקבע על-ידו בעניין התאמת לוח החופשות לחגים, שינויים שנעשו לאורך השנים.

שרן השכל: נשמח לשמוע את עמדתכם.

שרן השכל: תמי רוצה לומר כמה דברים, בבקשה.

תמי סלע: רק משפט על תקציר הפרקים הקודמים.

תמי סלע: בכנסת ה-20 הוקמה פה ועדת משנה לעניין הזה בראשות חבר הכנסת עודד פורר, שגיבשה דוח עם המלצות.

תמי סלע: הדיון האחרון שהיה פה כשיושב-ראש הוועדה היה חבר הכנסת מרגי היה על המלצות אותו דוח שהועבר למשרד החינוך, והוועדה ביקשה את ההתייחסות של משרד החינוך למתווים שהוצגו שם שאחד מהם היה מומלץ על-ידי הוועדה.

תמי סלע: גם הוגשה הצעת חוק על-ידי חבר הכנסת פורר על בסיס אותן המלצות.

תמי סלע: המכתב שיצא, למיטב ידיעתי, אבל צוות הוועדה יתקן אותי אם אני טועה, לא קיבל התייחסות מסודרת, למעט הנושא של בתי הספר של החגים ושל החופש הגדול שהוועדה ראתה אותו כמענה חלקי אבל לא מספק.

תמי סלע: זאת תמונת מצב של הדיון האחרון וההצעות האחרונות שהוועדה העבירה להתייחסותו של משרד החינוך בנושא הזה.

שרן השכל: בוקר טוב, סוניה פרץ, נציגת משרד החינוך.

שרן השכל: אנחנו מבינים שהייתה ועדת משנה והיו דוחות שהוגשו ונשמח לשמוע את דעתכם לפני שניגש למ.מ.מ כדי להציג לנו דוח בעניין.

סוניה פרץ: קודם כול, אני אפתח ואגיד שהשרה קשובה לנושא הזה ולקולות שיעלו מהוועדה, וגם נביא אותם בפניה.

סוניה פרץ: בקצרה אני אסקור את עניין לוח החופשות.

סוניה פרץ: לוח החופשות הוא פרי הסכמות עם ארגוני המורים משום שיש לזה השלכות על יחסי עבודה זה שנים ארוכות.

סוניה פרץ: לוח החופשות מבטא לבד מפגרת הקיץ את חגי ישראל ואת החגים של המגזרים האחרים.

סוניה פרץ: ראש השנה זה א' בתשרי וזה חג.

סוניה פרץ: בשנים האחרונות משרד החינוך במטרה לתת מענה לפגרות כאלה ואחרות פתח את בתי הספר של הקיץ וגם את בתי הספר של החגים שזה מענה לעניין לוח החופשות.

סוניה פרץ: התקציב לבתי הספר של החגים לא היה בבסיס, ובמסגרת אישור התקציב הנוכחי, לפי החלטת השרה, זה ייכנס לבסיס.

סוניה פרץ: זה המענה שהמשרד נתן לנושא הזה בשנים האחרונות.

שרן השכל: תודה רבה.

שרן השכל: רק כדי להבין: עניין החופשות – איסרו חג וכדומה – האם הוא נקבע על-ידי משרד החינוך, משרד האוצר או על-ידי הממשלה?

שרן השכל: איפה הדבר הזה נקבע?

סוניה פרץ: כמו שאמרתי לוח החופשות הוא ביטוי לחגי ישראל.

שרן השכל: אבל הוא נקבע על-ידי משרד החינוך?

סוניה פרץ: כן.

סוניה פרץ: מידי שנה אנחנו בודקים מה צפוי בחגי ישראל בשנה הקרובה, מסמנים את החגים וזה לוח החופשות.

סוניה פרץ: זה לא רק חגי ישראל, אלא זה גם החגים של המוסלמים, הדרוזים והנוצרים.

סוניה פרץ: זה מקבל ביטוי בלוח החופשות.

שרן השכל: השאלה היא יותר לעניין האסרו חג או חמשת הימים לפני פסח או כל מיני ימים מגשרים בין חגים – את זה משרד החינוך קובע או משרד האוצר, לפי ההסכמים?

סוניה פרץ: זה פרי הסכמות עם ארגוני המורים.

שרן השכל: הסכמות ארוכות שנים בין משרד החינוך לבין ארגוני המורים.

מאיר אסרף: הסכמות שנבחנו בבג"ץ בעתירה שהגישה חברת הכנסת נחמיאס ורבין, ולא התערבו בהן.

שרן השכל: תודה רבה למשרד החינוך.

תמי סלע: לא התערבו בהם, נכון.

תמי סלע: אמרו שזה משהו שהמחוקק והרשות המבצעת צריכים לשבת עליו.

תמי סלע: מצד שני גם אמרו שבשלה העת לשינוי ולבחינה מחדש של הדברים.

מאיר אסרף: לא הכנסת הגישה את העתירה, אלא חברת כנסת.

מאיר אסרף: היא עתרה נגד משרד החינוך.

מאיר אסרף: נאמר בבג"ץ שזה פרי הסכמות עם ארגוני המורים, ובעמדה שאנחנו הגשנו הצלחנו להראות שההסכמות האלה נטועות שנים רבות לפני כן.

מאיר אסרף: אני כבר אקדים ואומר שאנחנו לא מתנגדים לפתרון של בית ספר של החגים.

שרן השכל: נתחיל לבחון את זה.

שרן השכל: אני מעוניינת להעלות את נציג המ.מ.מ.

שרן השכל: לצערי, החוקר לא יכול היה להיות איתנו.

שרן השכל: הוא נמצא בזום.

שרן השכל: הוא יציג את זה מהזום.

לירן זרד: שלום, שמי לירן זרד.

לירן זרד: אני חוקר במ.מ.מ.

לירן זרד: אני מתנצל.

לירן זרד: רק היום נודע לי שלא אוכל להגיע לדיון.

לירן זרד: לא רציתי לסכן את הציבור עם בידודים וכדומה.

לירן זרד: תודה רבה, גברתי היושבת-ראש.

לירן זרד: התבקשנו להכין לטובת הוועדה מסמך עדכון בנושא הזה.

לירן זרד: זה מסמך שנכתב במ.מ.מ.

לירן זרד: ב-2012 ועסק בפער שבין החופשות במערכת החינוך לבין ימי החופשה של העובדים בישראל.

לירן זרד: הטענה הבסיסית שגם עלתה אז בציבור היא שיש הרבה ימי חופשה במערכת החינוך שלא תואמים את ימי החופשה של ההורים העובדים וזה מאלץ הרבה הורים למצוא כל מיני הסדרים שלא תמיד מצליחים לעמוד בהם.

לירן זרד: זה פוגע בניהול משק הבית, זה פוגע בזמן המשפחתי, יש לזה השלכות כלכליות גם על משק הבית וגם על רמת המשק בכלל.

לירן זרד: יותר מאוחר נראה נתונים על פריון העבודה.

לירן זרד: המסמך בחן את הטענות ההן ומצא שיש הפרש של 76 ימים שבהם לילדים הייתה חופשה במערכת החינוך, ובהם ההורים עובדים.

לירן זרד: זה לא לוקח בחשבון את ימי החופשה השנתית של ההורים.

לירן זרד: 76 ימים נטו שלילדים יש חופשה ולהורים אין.

לירן זרד: זה מה שהמ.מ.מ מצא ב-2012.

לירן זרד: דוח הממונה על השכר עשה בדיקה קצת שונה ב-2019 ומצא פער של 75 ימים.

לירן זרד: אבל צריך להגיד שלבדיקות האלה יש כל מיני פרמטרים.

לירן זרד: אנחנו נראה שקצת מורכב להגיד מה הפער בדיוק אבל נראה מה קרה לאורך השנים.

לירן זרד: במסמך הזה בחנו את שני הנתונים בנפרד.

לירן זרד: רצינו לבדוק את ימי החופשה במערכת החינוך בנפרד בהשוואה בין-לאומית ומספר ימי החופשה של עובדים במשק גם בהשוואה למדינות בעולם.

לירן זרד: חשוב להדגיש שכיוון שהבעיה היא בשלב החינוך היסודי בעיקר, בזה המסמך יתמקד.

לירן זרד: אז כמו שנאמר פה כבר על-ידי משרד החינוך כל לוח החופשות של מערכת החינוך נקבע מידי שנה בחוזר מנכ"ל.

לירן זרד: חשוב להגיד שאעבור על דברים מאוד בקצרה ולא על כל הדברים.

לירן זרד: כולם יכולים לראות את המסמך המפורט באתר וגם באתר של הוועדה.

לירן זרד: החוזר הזה נקבע בהתייעצות עם ארגוני המורים ומפורסם בכל שנה.

לירן זרד: לשנת תשפ"ב, למשל, נקבעו 219 ימי לימודים בעוד בחמש השנים האחרונות זה נע בסביבה הזאת של 220-218 ימי לימודים.

לירן זרד: זה אומר שיש 94 ימי חופשה בשנה שאינם בשבת.

לירן זרד: בשנת תשפ"ב יש 41 ימי חופשה בחגי ישראל ו-53 בחופשת הקיץ.

לירן זרד: החוזר מבחין בין מגזרים, בין שלבי חינוך – יסודי ועל-יסודי – זה לא בדיוק אותם מספרים.

לירן זרד: אבל אנחנו מדברים על יסודי ועל בתי ספר באופן כללי שלומדים שישה ימים בשבוע כי זה מה שקורה ברוב מערכת החינוך.

לירן זרד: זה מבחין בין בתי ספר שונים.

לירן זרד: בהשוואה בין-לאומית אם לוקחים את ימי הלימוד במערכת החינוך לעומת מדינות OECD יש בעיה למצוא נתון משווה בנוגע לחופשות כי חישוב החופשה שונה, וכל שנה זה משהו אחר, ובכל מדינה זה אחרת.

לירן זרד: יש כל מיני בעיות מתודולוגיות להראות את זה, ולא מצאנו מדד משווה של חופשות במערכות חינוך בשנה.

לירן זרד: אז הבאנו נתון הפוך: מספר ימי הלימודים בשנה כדי להסיק ממנו לגבי מספר ימי החופשה.

לירן זרד: כמו שאתם יכולים לראות ישראל מובילה בפער ניכר במספר ימי הלימודים בשנה לעומת מערכות חינוך ב-OECD בשנת 2019.

לירן זרד: אבל, שוב, זה גם 219 ימי לימוד, ויש להניח שזה, פחות או יותר, גם המצב היום.

לירן זרד: במקום השני נמצאת יפן עם 201 ימי לימודים, כלומר כמעט 20 ימים פחות, והממוצע הוא 185 ימים.

לירן זרד: אפשר לחשוב שאולי יש פה חלוקה לא נכונה – שיש יותר ימים ולומדים פחות שעות, אז בדקנו גם שעות.

שרן השכל: רגע, לירן , מה השאלה?

שירלי פינטו קדוש: (תרגום משפת הסימנים): רק רציתי לשאול – אין התייחסות של ארגוני הורים בהתייעצות.

שירלי פינטו קדוש: אבל רציתי להבין – אמרת שמספר ימי הלימודים הוא גבוה יותר ממדינות OECD וקשה לחשב ימי חופשה.

שירלי פינטו קדוש: למה יש קושי לחשב ימי חופשה?

לירן זרד: ימי החופשה של שנת תשפ"ב אמרתי אותם.

לירן זרד: לגבי כל מדינה?

שירלי פינטו קדוש: כן.

לירן זרד: אין נתונים זמינים לגבי זה.

לירן זרד: גם כשיש נתונים, כמו למשל כשהאיחוד האירופי מפרסם משהו אז מורכב מאוד להוציא משם את מספר ימי החופשה בשנה.

לירן זרד: הם לא מפרסמים נתונים כמו שאתם יכולים לראות מול העיניים.

לירן זרד: אפשר להסיק מפה את ימי הלימודים ואת ימי החופשה כי אלה הימים שבית הספר פועל בשנה.

שרן השכל: אוקיי, תודה.

אמילי חיה מואטי: אני רק רוצה לחזק את הדברים שלך: הסיבה שזה קורה באירופה זה מכיוון שזה מתפרסם עם פתיחת שנת הלימודים משום שיש ימי ראשון, וזה צריך להיות בהתאמה לחגים.

אמילי חיה מואטי: זה די דינמי ומשתנה.

אמילי חיה מואטי: לכן אין פרסום של זה בדוח.

לירן זרד: לצורך העניין יכולנו לבדוק גם את של שנה שעברה, זה לא נורא.

לירן זרד: אבל אני עברתי על המידע שמתפרסם וזה מאוד מורכב להוציא משם מספר ימי חופשה.

לירן זרד: כל שנה זה משהו אחר וצריך לבדוק.

לירן זרד: יש מדינות שיש כל מיני פרובינציות שכל אחת קובעת קצת אחרת:

לירן זרד: תחילת שנת הלימודים, סופה – זה מורכב מידי.

לירן זרד: אנחנו לא הצלחנו אחרי ניסיון להוציא משם את זה.

לירן זרד: הנתון הזה של OECD די מספק.

לירן זרד: תכף נראה שיש פה בעייתיות – למה יש לנו כל כך הרבה ימי לימודים.

לירן זרד: בחנו גם שעות.

לירן זרד: גם שעות הלימודים בשנה ביסודי הן יחסית גבוהות מהממוצע – בין שבע המובילות בין מדינות OECD.

לירן זרד: אחת הסיבות שזה קיים, וזה צוין גם בדוח של הממונה על השכר בעוד מקומות, זה שישראל היא המדינה היחידה שבה לומדים שישה ימים בשבוע מכל מדינות ה-OECD.

לירן זרד: יש עוד שתי מדינות שבהן לומדים ארבעה ימים וחצי, אבל בכל שאר המדינות לומדים חמישה ימים.

לירן זרד: בשקף הבא אנחנו רואים שרק 20% מבתי הספר פועלים במתכונת של חמישה ימי לימודים בשבוע, רובם במגזר הערבי.

לירן זרד: במגזר היהודי רובם על יסודיים.

לירן זרד: כנראה, קרוב ל-100% מבתי הספר היסודיים לומדים שישה ימים.

לירן זרד: אם תעשו את החישוב יש כ-37 ימי שישי בשנה שהם לא בחגים.

לירן זרד: אז תפחיתו ממספר הימים בשנה זה יוצא קרוב מאוד לממוצע של ה-OECD, בערך 182 ימים בשנה.

לירן זרד: כנראה, זאת אחת הסיבות העיקריות למספר הימים הגבוה.

לירן זרד: מספר הימים אצלנו הוא הגבוה ביותר מבין ה-OECD, והיחידים שלומדים שישה ימים בשבוע.

לירן זרד: זה לגבי ימי חופשה ולימודים במערכת החינוך.

לירן זרד: נעבור לימי חופשה של עובדים בישראל.

לירן זרד: זה מעוגן בחוק חופשה שנתית.

לירן זרד: אני לא אכנס לכל הניואנסים כי זה מופיע במסמך ואני לא רוצה לדבר על כל המורכבות פה.

לירן זרד: אבל 12 יום בשנה זה ימי החופשה השנתית המינימלית לעובד בישראל.

לירן זרד: מעבר לזה, כמובן, אפשר לתת.

לירן זרד: צריך לזכור שזה עולה עם הוותק וצריך לזכור שבמגזר הציבורי לא מקבלים את המינימום, וכן יש צו הרחבה שחל גם על המגזר העסקי שגם מגדיל את המינימום לחלק מהשלבים.

לירן זרד: אז המינימום הוא 12 ימים, ולבד מזה כל עובד זכאי לתשעה ימי חג בשנה.

לירן זרד: לצורך העניין, אלה הימים שנהוגים עבור עובדים יהודים.

לירן זרד: בהשוואה בין-לאומית של הנתון הזה אפשר לראות שלפי חוק ימי החופשה השנתית המינימליים הם 12 והממוצע הוא בערך 19 ב-OECD; ימי החג – 9 ימי חג בשנה, והממוצע הוא 10.5.

לירן זרד: תעשו חשבון שאם נהיה בממוצע כמה ימים זה יוסיף לכל הורה.

לירן זרד: אבל זה המינימום, לפי החוק.

לירן זרד: ניסינו גם לבדוק מה הממוצע וקיבלנו אומדן מהסקר החברתי של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה לשנת 2019.

לירן זרד: ביקשנו במיוחד נתונים של הורים שעובדים במשרה מלאה, ועל כמה ימי חופשה ההורים שדיווחו קיבלו מהמעסיק שלהם.

לירן זרד: זה הגיע לממוצע של 20 ימי חופשה שנתית לעובד.

לירן זרד: זה לגבי ימי חופשה של עובדים בישראל ובעולם.

לירן זרד: אני לא אעבור על כל התהליך, זה מפורט במסמך.

לירן זרד: הנושא הזה נדון מתחילת שנות ה-2000 בציבוריות הישראלית, בוועדה ובין מקבלי ההחלטות.

לירן זרד: ב-2005 הייתה ועדת דוברת והיו מחאות הורים ב-2008 וועדות שהוקמו במשרד החינוך; ב-2014 הוחלט על בית הספר של החופש הגדול – שלושה שבועות לכיתות א'-ג' בתחילת החופשה.

לירן זרד: התכנית הזאת הייתה אמורה להיות מורחבת לכל גני הילדים ולתלמידים עד כיתה ה'.

לירן זרד: זה לא קרה.

לירן זרד: היום בעקבות הקורונה זה מבוצע בכל מערכת החינוך, אבל זה לא קרה בשגרה שהיו בבית הספר של החופשה הגדול עד כיתה ה'; בהמשך ב-2017 התעוררה מחאת הורים סביב נושא דומה.

לירן זרד: כאמור, הייתה עתירה לבג"ץ של חברת הכנסת נחמיאס ורבין וארגוני הורים, ובעקבות זה גם הוקמה ועדת המשנה של ועדת החינוך.

לירן זרד: כמו שנאמר, התקבל הרעיון של בית הספר של החגים.

שרן השכל: את הרקע הזה כבר קיבלנו מהיועצת המשפטית.

שרן השכל: יש עוד משהו חשוב בדוח?

לירן זרד: אני רק אגיד כמה דברים אחרונים.

לירן זרד: עשינו חישוב לא של הפער עצמו כי זה מורכב מאוד לעשות.

לירן זרד: שכחתי להזכיר שחוק חופשה שנתית תוקן ומאז המסמך הקודם יומיים.

לירן זרד: בהתחלה זה היה 10 ימים ועכשיו זה 12 ימים.

לירן זרד: כשמודדים את הפער זאת שאלה האם להסתכל על מינימום או על הממוצע, 20.

לירן זרד: צריך לקחת בחשבון שיש חופשה לכל הורה.

לירן זרד: הצגנו כאן גם נתונים כלכליים שבנק ישראל הראה והמועצה למטה כלכלה.

לירן זרד: אם אתם רוצים שאני ארחיב אבל אני מניח שהגופים שגם הגופים יוכלו לדבר.

שרן השכל: אנחנו נקבל מהם סקירה.

לירן זרד: עוד דבר אחרון: היו הצעות של בנק ישראל וארגונים אחרים שמפורטות במסמך.

לירן זרד: רובם התמקדו בקיצור השבוע לחמישה ימים וביטול הלימודים בימי שישי והוספה של ימי חופשה על חשבון זה.

לירן זרד: את ההמשך אפשר לקרוא במסמך.

לירן זרד: עמדות הצדדים בטח יוצגו עם כל שאר הדברים.

שרן השכל: תודה רבה לך, לירן זרד מהמ.מ.מ.

שרן השכל: אני רוצה לתת את רשות הדיבור לנציגי בנק ישראל: יוסי מרגונינסקי, בבקשה.

שרן השכל: אני מבינה שגם אתם שלחתם לנו פה מסמך מאוד מפורט ואנחנו נשמח לשמוע מכם את עמדתכם.

יוסי מרגונינסקי: אני אדבר בשם עמיתי ד"ר גיא סגל ובשמי.

יוסי מרגונינסקי: כתבנו על זה מחקר שאומץ כעמדת בנק ישראל.

יוסי מרגונינסקי: התבקשנו להכין סקירה קצרה ולהקריא אותה, אז זה מה שאעשה עכשיו: הצעת בנק ישראל לקיצור שבוע הלימודים בבתי הספר היסודיים – ההיגיון הכלכלי ופעילויות חינוכיות: ישראל יוצאת דופן בין מדינות העולם במספר ימי העבודה של ההורים, בהם גם תלמידים בחופשה.

יוסי מרגונינסקי: סך הימים האלה בניכוי ימי החופשה השנתית של ההורים הוא 47 ימים נוספים בשנה בישראל מול 30-20 במרבית המדינות המפותחות.

יוסי מרגונינסקי: מאידך רק בישראל לומדים במשך שישה ימים בשבוע, כלומר יש מספר רב של ימים שההורים בחופשה בהם והילדים לומדים.

יוסי מרגונינסקי: בנק ישראל מעריך כי העלות המשקית של פער זה בגין אובדן ימי עבודה ושיבוש העבודה בימים אחרים מגיעה לכ-5 מיליארד שקל בשנה.

יוסי מרגונינסקי: זה על בסיס מחקר שערכנו וחישובים שנשענו על סקרי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.

שרן השכל: אנחנו יכולים לקבל חלק מהנתונים האלה?

יוסי מרגונינסקי: נשמח לשלוח לכם את העבודה במלואה.

יוסי מרגונינסקי: יש לנו אפילו פה ונעביר לך אותה מיד.

יוסי מרגונינסקי: אני אמשיך, ברשותך: המענה הקיים באמצעות בתי הספר של החופשות שהוזכר על-ידי לירן פותר חלק קטן מהבעיה.

יוסי מרגונינסקי: הוא כרוך בעלות של 500 מיליון שקל מתקציב המדינה, ולמרבה הצער, אינו כדאי כלכלית למשק.

יוסי מרגונינסקי: שוב – החישובים מפורטים בעבודה.

שרן השכל: מה לא כדאי?

יוסי מרגונינסקי: בתי הספר של החופשות אינם כדאיים כלכלית למשק.

יוסי מרגונינסקי: הם עולים הרבה והתועלת הכלכלית שנובעת מהם היא קטנה יחסית.

שרן השכל: מה העלות של בתי הספר של הקיץ?

יוסי מרגונינסקי: סך העלות שמדדנו בשעתו היא כ-500 מיליון שקל.

יוסי מרגונינסקי: אני יכול לדווח על התועלת הכלכלית אבל אני אעבור הלאהץ סכום לא מבוטל והתועלת היא קטנה.

גיא סגל: זה לא רק בתי הספר של הקיץ, אלא גם של החגים.

יוסי מרגונינסקי: בנייר עמדה שפרסם בנק ישראל מוצע פתרון חליפי לבתי הספר של החופשות שעיקרו סנכרון בין שבוע הלימודים לבין שבוע העבודה המקובל במשק.

יוסי מרגונינסקי: מוצע לבטל את הלימודים בימי שישי ולהשתמש בשעות ההוראה המבוטלות כדי לבטל ימי חופשה מבתי הספר, שבהם שאר המשק פועל כרגיל.

יוסי מרגונינסקי: לדוגמה ימי אסרו חג שהתייחסתם אליהם בצורה מודגשת מאוד, חופשת החנוכה ול"ג בעומר ואף תחילת החופש הגדול.

יוסי מרגונינסקי: השינוי המוצע יפחית את מספר ימי החופשה של התלמידים בכ-22 ימים, יגדיל את התוצר בכ-1.5 מיליארד שקל בשנה לכל הפחות בהשוואה למצב היום, וכל זאת ללא שינוי בסך שעות ההוראה השנתיות בבתי הספר ובהיקף המשרה השנתי של המורים.

יוסי מרגונינסקי: נקודה חשובה: סדרי העבודה של המורים במשך השבוע ייקבעו בסופו של דבר בהסדרים בין הממשלה לבין ארגוני ההורים.

יוסי מרגונינסקי: אנחנו בעבודה מנתחים את האפשרות שמורים יעברו לעבוד ארבעה ימים בשבוע.

יוסי מרגונינסקי: היום הם עובדים חמישה ימים בלי שסך שעות העבודה שלהם ישתנו אבל, כמובן, זה דבר שבאופן מובהק יצטרך להיקבע במשא ומתן בין ארגוני המורים לבין הממשלה.

יפה בן דוד: - - - אתם מציעים חמישה ימי עבודה או ארבעה ימים?

שרן השכל: שלום, יפה, מה שלומך?

שרן השכל: יפה בן דוד איתנו.

שרן השכל: תודה רבה שהצטרפת לדיון.

שרן השכל: מסמנים לנו – ארבעה ימים.

יוסי מרגונינסקי: מה דעת ציבור ההורים על ההצעה שלנו?

יוסי מרגונינסקי: גם את זה בדקנו כי לא ידענו, למען האמת.

יוסי מרגונינסקי: בסקר שערך בנק ישראל בקרב מדגם מייצג של הורים לילדים בגילים 11-3 מצא שיותר ממחצית ההורים תומכים בתוכנית המוצעת, ורק כ-15% מתנגדים לה.

יוסי מרגונינסקי: נקודה מעניינת: גם בקרב המורים שהם הורים בעצמם, לפי הסקר, שיעור התמיכה בתכנית עולה על שיעור המתנגדים לה.

יוסי מרגונינסקי: אני אסכם: להצעה תועלת כלכלית מובהקת והיא תשפיע לטובה על רווחת ההורים העובדים.

יוסי מרגונינסקי: בנוסף ממחקרים שנעשו בעולם עולה כי בהצעה יש כמה רכיבים שעשויים להשפיע באופן חיובי על איכות הלימודים וההוראה בבתי הספר, ובראשם החלשת תופעת ה-summer slide, כלומר צמצום משך הזמן הנדרש לתלמידים כדי לחזור לרמת הידע והמיומנות שלהם שהיו לפני החופש הגדול.

יוסי מרגונינסקי: זה לפי מחקרים שנעשו בחו"ל, לא בארץ.

יוסי מרגונינסקי: זה רלוונטי במיוחד לתלמידים שמגיעים מרקע סוציו-אקונומי חלש.

יוסי מרגונינסקי: תודה רבה.

שרן השכל: תודה רבה.

סימון דוידסון: שאלה: אמרת שבעולם נהוגים חמישה ימי לימודים בשבוע.

סימון דוידסון: האם בדקתם גם לגבי מורים בעולם?

סימון דוידסון: אתה מציע ארבעה ימי עבודה.

סימון דוידסון: כמה ימים מורים עובדים בעולם?

יוסי מרגונינסקי: אנחנו לא נכנסנו להסדרים של ארגוני המורים או של המורים בחו"ל.

שרן השכל: לדעתי, לירן הציג את זה.

שרן השכל: נכון?

קריאה: הוצג הנושא של מספר הימים שבתי ספר עובדים אבל לא של המורים.

קריאה: עד כמה שאני יודעת, ברוב מדינות העולם מורים עובדים ארבעה או חמישה ימים.

שרן השכל: אנחנו נשמח לקבל מכם חלוקה כמה חמישה וכמה ארבעה.

קריאה: - - -

שרן השכל: תודה רבה על הדברים ותודה רבה על עמדתכם, בנק ישראל.

שרן השכל: אני רוצה לבקש ממשרד האוצר את עמדתכם, תגובתכם, דיונים שנעשו בעניין הזה.

שרן השכל: אנחנו מבינים שהיו פה לא מעט דיונים גם בוועדת החינוך.

שרן השכל: הוקמה ועדת משנה לעניין.

שרן השכל: מהי עמדתם, תפיסתכם היום?

שירה גרוס: זה נושא שכבר שנים אנחנו מנסים לקדם יחד עם שותפים נוספים.

שירה גרוס: אנחנו חושבים שהוא מאוד חשוב.

שירה גרוס: צריך לזכור שלא יכול להיות שתהיה לזה עלות נוספת.

שירה גרוס: כמו שראינו ילדים בישראל לומדים הרבה מאוד ימים, והפתרון חייב לבוא דרך ימי שישי.

שירה גרוס: זה נמצא על סדר היום שלנו.

שירה גרוס: אנחנו פועלים ונשמח לנהל על זה משא ומתן.

שרן השכל: תודה.

שרן השכל: אני רוצה לתת את ההזדמנות גם למשרד הכלכלה.

שרן השכל: הוא הגיע?

שרן השכל: אני לא רואה אותו פה.

שרן השכל: אם כך אתן את רשות הדיבור לנציג פורום קהלת שהכינו מחקר רקע וסקר דעת קהל בעניין וביקשו להציג את הדברים בפני הוועדה, בבקשה.

אברהם תומר: אני אברהם תומר, פורום קהלת.

אברהם תומר: ההצעה שלנו שגם נמצאת בחומר לדיון נשלחה לכל הגורמים.

אברהם תומר: זאת הצעה שאינה שונה בהרבה מההצעה של בנק ישראל.

אברהם תומר: גם אנחנו בעד מעבר לחמישה ימי לימודים.

אברהם תומר: אני מזכיר שהמעבר לחמישה ימים והתאמת לוח החופשות נמצא גם במצעים ובהבטחות הבחירות של תקווה חדשה ושל ימינה ועוד מפלגות.

אברהם תומר: זה משהו שכבר הרבה מאוד שנים מדברים עליו.

אברהם תומר: המעבר לחמישה ימים וגם ביטול ימי חופשה הוא אקוטי למשק ולהורים.

אברהם תומר: ההבדל בין ההצעה שלנו לבין ההצעה של בנק ישראל הוא שאנחנו בעד לבטל כ-37 ימי שישי בשנה.

אברהם תומר: במצגת רואים את לוח השנה של שנת הלימודים הנוכחית.

אברהם תומר: הסימונים בצהוב זה ימי החופשה, ומה שמסומן בטורקיז זה בתי הספר של החופש הגדול, של פסח ושל חנוכה.

אברהם תומר: עדיין, גם אחרי זה, אם מדברים על ניצול של ימי החופשה של ההורים מעבודה, אפילו בנפרד זה מזה כדי לשמור על הילדים, עדיין המינימום שיישאר להם הוא 23 ימים בשנה שהם צריכים למצוא פתרון.

אברהם תומר: בימים בודדים גם אין קייטנות.

אברהם תומר: באסרו חג לא יעשו קייטנה וגם בל"ג בעומר ובתענית אסתר לא יעשו קייטנות.

אברהם תומר: צריכים למצוא פתרונות קסם: סבתא או אחד ההורים נשאר בבית או אח גדול – כל מיני פתרונות כאלה.

שרן השכל: מה הפתרון שאתם מציעים?

אברהם תומר: הפתרון שלנו הוא שאם מבטלים את ימי שישי - -

שרן השכל: את כל ימי השישי.

אברהם תומר: מוסיפים פחות ימים.

אברהם תומר: אנחנו מדברים על צמצום ימי הלימודים בשנה – ירידה מ-220 ימי לימודים בשנה ל-200 ימים.

שרן השכל: ואז אנחנו מבטלים את אחד החודשים?

אברהם תומר: פשוט ללמוד באסרו חג, בל"ג בעומר, וגם בשבוע שלפני פסח לקיים לימודים ולהעביר את בית הספר של החופש הגדול לשבוע נוסף ביולי ולהקטין את החופש הגדול.

אברהם תומר: כמו שאומרים בבנק ישראל, יש חשיבות לצמצם את ימי החופש הגדול לכשישה שבועות, ובשבועיים האחרונים לאפשר לימודים לפני החגים.

אברהם תומר: ראינו השנה שיש שלושה ימי לימודים לפני החגים ומיד יוצאים לעוד חופשה.

אברהם תומר: אם נתחיל את הלימודים באמצע אוגוסט יהיו באופן קבוע שבועיים וחצי, ובדרך כלל יותר, של לימודים לפני החגים.

אברהם תומר: לפי ההצעה שלנו, מה שיישאר זה רק שלושה ימים שההורים צריכים למצוא פתרון אחרי שהם מנצלים את ימי החופשה שלהם.

אברהם תומר: מה שאתם רואים בצהוב זה ערבי חג – זה חצי יום חופשה שצריך לקחת ורוב המשק לא עובד בימים האלה גם ככה, וזה הרבה יותר הגיוני.

אברהם תומר: אנחנו מדברים על צמצום ימי הלימודים, ועדיין ההורים יצטרכו למצוא פחות פתרונות.

אברהם תומר: זה חייב להיכנס למשא ומתן שאני מניח שצריך להיפתח עם הסתדרות המורים.

אברהם תומר: במסגרת העלאת השכר שנדרשת בהחלט עבור המורים צריך לעשות גם התאמה של לוח החופשות.

אברהם תומר: יש עוד כמה דברים שאפשר לבוא לקראת המורים - -

מאיר אסרף: אתם תומכים בהעלאת השכר למורים?

אברהם תומר: בוודאי.

אברהם תומר: יש לנו הרבה הערות על זה.

אברהם תומר: אני מניח שיהיו דיונים על זה.

אברהם תומר: אנחנו לגמרי בעד, בעיקר למורים מתחילים.

אברהם תומר: אנחנו ממש בעד העלאת שכר, ובמסגרת העלאת השכר הזאת גם לוח החופשות צריך להיכנס למשא ומתן הזה.

יפה בן דוד: אז תנהל אתה את המשא ומתן.

אברהם תומר: אני אשמח להיות שותף אבל אני לא מנהל אותו כי אין לי הסמכות לנהל אותו.

יפה בן דוד: לא יקום ולא יהיה.

אברהם תומר: זה הזמן לעשות את זה.

אברהם תומר: אני לא חושב שתהיה הזדמנות טובה יותר מאשר בחודשים הקרובים, ואני מקווה ששרת החינוך תרים את הכפפה.

שרן השכל: תודה רבה.

שרן השכל: מה החיסכון הצפוי למשק ממהלכים כאלה?

שרן השכל: מה בנק ישראל מציע בעניין הזה?

גיא סגל: לפי ההצעה שלנו, לפי הניתוח שלנו, שהיא מעט שונה ממה שפורום קהלת מציע, החיסכון למשק יהיה כ-1.5 מיליארד שקלים מידי שנה.

גיא סגל: זה נכון לעכשיו.

גיא סגל: בגלל שהאוכלוסייה גדלה גם הדבר הזה יגדל מדי שנה.

גיא סגל: אבל במונחים של שנה מדובר בהיקף של לכל הפחות מיליארד שקל בשנה.

שרן השכל: ומה הצעתכם?

גיא סגל: מאיזו בחינה?

שרן השכל: איך זה אמור להיראות?

שרן השכל: איפה מקצצים ואיפה מוסיפים?

גיא סגל: אנחנו לא נכנסנו לזה.

שרן השכל: אתם אומרים שזה משרד האוצר וארגוני המורים אמורים להחליט אבל צריך איכשהו להתאים אותם.

גיא סגל: נכון.

גיא סגל: אנחנו אמרנו שיש 22 ימים שאפשר לצמצם.

גיא סגל: זה יידון עם ארגוני המורים.

אברהם תומר: 1.5 מיליארד זה כולל גם את עליית התוצר הצפויה?

גיא סגל: לא, זאת הערכת חסר.

גיא סגל: זאת העלייה הישירה.

גיא סגל: זאת אומרת התוצר יעלה יותר מזה.

גיא סגל: מה שאנחנו נוקבים זאת הערכה שמרנית.

שרן השכל: תודה רבה.

שרן השכל: הוצגו פה לא מעט מתווים.

שרן השכל: אני אשמח לתת ליושבת-ראש הסתדרות המורים גברת יפה בן-דוד לומר את דבריה.

יפה בן דוד: שלום לכולם.

יפה בן דוד: ברשותך, היושבת-ראש, לפני שאדבר על ימי החופשה אני רוצה לדבר על מורי האולפנים.

שרן השכל: לגבי הדיון שהיה הבוקר.

יפה בן דוד: כן.

יפה בן דוד: אני הייתי בישיבת חירום אחרת.

יפה בן דוד: אני חייבת לומר שנושא מורי האולפנים הוזנח, והם קופחו שנים רבות.

יפה בן דוד: אם יש אוכלוסייה שנפגעה קשה זה מורי האולפנים שאף אחד כרגע לא מתייחס אליה, דרך אגב.

יפה בן דוד: דיברתי עם הממונה על השכר ואמרתי לו שאי אפשר להשאיר את האוכלוסיות האלה.

יפה בן דוד: כשאני נכנסתי לתפקיד היו כמה אוכלוסיות שלא נכנסו ל"אופק חדש", והצלחתי להסדיר את כולם.

יפה בן דוד: נשארו רק מנהלי המחוננים וגם איתם נסיים.

יפה בן דוד: גם אם משרד החינוך חושב שהרפורמה של "אופק חדש" לא מתאימה למורי אולפנים צריך להתאים מעטפת שמתאימה למורי אולפנים.

יפה בן דוד: אבל לא יכול להיות שיגידו שאופק חדש לא מתאים ועוזבים הכול.

שרן השכל: ברור, את צודקת.

יפה בן דוד: אני דיברתי עם קובי בר נתן, הממונה על השכר, ואמרתי לו שזה חייב להיפתר.

יפה בן דוד: אפשר לפתור את זה תוך חודש ימים ולסיים את זה.

יפה בן דוד: זה הסכמון כי זאת קבוצה של 600 אנשים.

שרן השכל: אנחנו ביקשנו גם תקנים נוספים ושעות נוספות משום שיש עלייה של 30% בעלייה לארץ.

יפה בן דוד: קודם שישפרו להם את השכר ואחר כך נדבר על התקנון.

שרן השכל: גם נכון.

יפה בן דוד: מי שנמצא פה כבר במצב קשה.

יפה בן דוד: לכן זאת חובה מוסרית גם של משרד החינוך שחייבים להעלות את זה.

יפה בן דוד: סוניה, אתם לא מעלים את זה.

יפה בן דוד: אני מדברת על האוצר אבל אפילו משרד החינוך לא מדבר על זה.

יפה בן דוד: אנחנו גם לא נאפשר שדבר כזה יימשך.

יפה בן דוד: אני אמרתי לממונה על השכר שנתכנס לזה, ואם לא, לצערי, צריך להכריז סכסוך עבודה ולהשבית.

יפה בן דוד: אני לא רוצה להשבית אותם.

יפה בן דוד: הם עושים עבודה מצוינת, יש עלייה, אבל, חברים, אי אפשר להשאיר אנשים רעבים ללחם.

יפה בן דוד: השכר שלהם נמוך, הפנסיה שלהם – שלא נדבר, ככה אי אפשר להתקיים.

שרן השכל: יפה, בנוגע להשבתה של מורי האולפנים: במשך כמה חודשים לא היה לעולים מקום ללמוד גם בגלל הקורונה וגם בגלל אי עמידה בתקנות כאלה ואחרות בעניין הזה.

שרן השכל: כמה חודשים דיברו על זה שלא היו להם שיעורי עברית.

שרן השכל: הדבר הזה מקשה בצורה אדירה על הקליטה שלהם בנוגע לכל דבר בשגרה היומיומית.

שרן השכל: 30 שנה לא נגעו בדבר הזה.

שרן השכל: להשבית עכשיו זה בסך הכול להעניש את העולים פי שניים.

שרן השכל: אנחנו ביקשנו גם מהאוצר וגם ממשרד החינוך לשבת איתכם ויחד עם מנהלי האולפנים ולהגיע לסוג של פתרון כרגע כדי לטפל בהם, ולאחר מכן בהסכמי השכר לשים את זה בסדר העדיפויות כדי לטפל בזה ולהגיע למתווה חדש של תגמול העבודה החשובה שלהם.

שרן השכל: אבל אני אומרת לך – להשבית עכשיו את האולפנים זה להעניש את העולים – אותם תענישו.

יפה בן דוד: הסתדרות המורים גילתה אורך רוח רב וגם מורי האולפנים, והמדינה פשוט ניצלה את זה.

יפה בן דוד: אנחנו לא ממהרים להשבית.

יפה בן דוד: אני לא באה לתת להם עכשיו טיפול קוסמטי או נקודתי – ממש לא.

יפה בן דוד: אני מדברת על הסכם שצריך לסיים את הסאגה הזאת של כל נושא מורי האולפנים.

יפה בן דוד: אפשר לעשות את זה וניתן לעשות את זה אם גם משרד החינוך ישים את זה בסדר היום, לא אנחנו – אנחנו שמים את זה בסדר היום.

יפה בן דוד: אבל אם אנחנו רואים שהדברים לא זזים – מה לעשות?

יפה בן דוד: יש לנו הזכות להכריז על סכסוך עבודה וגם להשבית.

יפה בן דוד: אם למישהו חשוב שהמערך הזה לא ישבות כדי שהעולים החדשים לא יינזקו, שיעשה מעשה.

יפה בן דוד: כי הם גילו אורך רוח וסבלנות שאף אחד לא היה מגלה.

שרן השכל: בסוף מי שנענש זה אותם עולים חדשים עם קשיי הקליטה.

שרן השכל: אבל נעבור עכשיו לנושא שלנו.

יפה בן דוד: עכשיו לנושא שלנו.

יפה בן דוד: אני שמחה לשבת פה ולשמוע אנשים שיש להם כל מיני עצות וכל מיני הצעות איך לקצץ את חופשות המורים.

יפה בן דוד: אני עדיין לא שמעתי שמדברים על המצב במערכת החינוך, על הסכם השכר שצריך להיפתח וצריך לתת תגמול למורים.

יפה בן דוד: כולם שמים עיניהם רק על ימי החופשה של המורים.

יפה בן דוד: אז בואו ניתן סקירה בקרב מדינות ה-OECD כדי לתת לכם תמונה.

יפה בן דוד: מספר ימי החופשה בישראל בבתי הספר היסודיים הוא 146 יום, ובחטיבת הביניים – 156 יום; בפינלנד – 177 ביסודי וגם בחטיבה; בגרמניה – גם 177 בחטיבה וביסודי; הממוצע במדינות ה-EU – 184 ימים ביסודי, 185 ימים בחטיבה; הממוצע של מדינות OECD זה 180 ביסודי, ובחטיבות הביניים – 181.

שרן השכל: מה מקור הפער של 10 ימים בין היסודי לחטיבה?

יפה בן דוד: בגלל שבתי הספר היסודיים מסיימים את שנת הלימודים ב-30 ביוני, ובחטיבה מסיימים 10 ימים לפני כן, ב-20 ביוני.

יפה בן דוד: מספר ימי הלימוד: בישראל – בבתי הספר היסודיים יש 219 ימי לימוד, בחטיבת הביניים – 209; בפינלנד – 188 ימים ביסודי וגם בחטיבה; בגרמניה – גם כן 188 ימים; במדינות EU הממוצע הוא 181 ימי לימודים, בחטיבת הביניים – 180; בממוצע של מדינות OECD – 185 ימים ביסודי ו-184 בחטיבה.

יפה בן דוד: שוב תראו שבמדינת ישראל מלמדים הרבה יותר מכל המדינות גם ביסודי וגם בחטיבות הביניים.

יפה בן דוד: עכשיו נסת

יפה בן דוד: כל על מספר שעות הוראה לתלמיד בשנה.

יפה בן דוד: במדינת ישראל זה 958 שעות ביסודי - -

שרן השכל: רגע אחד.

שרן השכל: אני רוצה לשאול: המ.מ.מ הביא בפנינו נתונים קצת שונים.

שרן השכל: לירן איתנו בזום?

שרן השכל: לירן, יש פה פער בין מספר ימי הלימודים שאתם הצגתם לבין – האמת היא שהם אמרו, זה בין 217 ל-219.

לירן זרד: ימי הלימודים בבתי הספר היסודיים – 219.

שרן השכל: הם פשוט נתנו בהתחלה טווח 219-217 וכתבו 118.

יפה בן דוד: אני מקריאה עכשיו את הנתונים ואחר כך אני אומר את הדברים: הממוצע במדינות EU זה 181 ביסודי, בחטיבת הביניים – 180; הממוצע במדינות OECD הוא 185 ביסודי, ובחטיבה – 184 ימים.

יפה בן דוד: שוב, גם מספר ימי הלימוד הם גדולים יותר במדינת ישראל.

יפה בן דוד: מספר שעות הוראה לתלמיד בשנה: בישראל – 958 ביסודי, בחטיבה זה 984; בפינלנד – 683, ובחטיבת הביניים – 894; בגרמניה – ביסודי זה 724 ובחטיבה זה 905; ממוצע שעות ההוראה ב-EU הוא 769 ביסודי, בחטיבה זה 892; ממוצע במדינות OECD – 799 ביסודי ובחטיבה – 919.

יפה בן דוד: שוב, תראו כמה שעות ההוראה אצלנו הן רבות יותר.

יפה בן דוד: ממוצע תלמידים בכיתה: ביסודי בשנת תש"ע – 29.1, בתשע"ג – 28.2, בתשפ"א – 27.2; במדינות ה-OECD – 21 תלמידים.

יפה בן דוד: בחטיבות הביניים בארץ בתש"ע – 31.7, בתשע"ג – 30.8, בתשפ"א – 30.9; במדינות ה-OECD – 23 תלמידים.

יפה בן דוד: זאת אומרת אם אסכם מספר שעות העבודה השנתיות של עובדי הוראה בישראל הוא גדול משעות העבודה ברוב מדינות ה-OECD; גם שעות ההוראה לתלמיד בישראל גדול בממוצע מהשעות ברוב מדינות ה-OECD; מספר ימי העבודה של עובדי ההוראה במדינת ישראל - -

שירלי פינטו קדוש: (תרגום משפת הסימנים): סליחה, יפה, אולי פספסתי – הייתה טבלה של ההוראה של מורה לשבוע לעומת מדינות בעולם?

שרן השכל: לא, זה היה שנתי.

יפה בן דוד: לא, אנחנו מדברים על שנתי.

שירלי פינטו קדוש: (תרגום משפת הסימנים): שעות הוראה של מורה – היה?

קריאה: היה לתלמיד, לא למורה.

קריאה: היה.

שירלי פינטו קדוש: (תרגום משפת הסימנים): תלמיד זה משהו אחר.

שירלי פינטו קדוש: כמה שעות מורה עובד בשנה בשבוע?

יפה בן דוד: אני אשאיר לכם גם את זה כי זה רשום.

יפה בן דוד: אני רוצה לסכם.

יפה בן דוד: מספר ימי העבודה של עובדי ההוראה הוא גדול יותר ממוצע ימי העבודה במדינות OECD, ובישראל מספר התלמידים בכיתה גדול מהממוצע ברוב מדינות ה-OECD וגם מספר ימי החופשה של המורים במדינות OECD הוא גבוה יותר מאשר במדינת ישראל.

יפה בן דוד: אני, קודם כול, רוצה לומר שלמי שיש הזכות לדון בכלל בימי חופשה זה רק מול משרד החינוך והסתדרות המורים.

יפה בן דוד: אני שומעת לא אחת על הדרישות של החופשות.

יפה בן דוד: כולם מסתכלים על מספר הימים, ואומרים: בואו נתקן את מספר הימים המועט של החופשה במשק על-ידי עוולה שנגרום למורים, ונקטין להם את מספר ימי החופשה.

יפה בן דוד: אז יש שתי אפשרויות: א', תגדילו את ימי החופשה של המשק ולא על חשבוננו – שאנחנו לא נקטין אותם; והאפשרות השנייה שדחפה הסתדרות המורים, ולזכותה של השרה ייאמר שהיא הצליחה לקבע את זה בתוך התקציב – זה הנושא של בית הספר של הקיץ ובית הספר של החופש.

יפה בן דוד: כולם רוצים לחסוך על גבו של ציבור עובדי ההוראה.

יפה בן דוד: אני מודיעה חד-משמעית: לא יקום ולא יהיה.

יפה בן דוד: אם אתם רוצים שיישארו עובדי הוראה במערכת ויגיעו אנשים איכותיים למערכת החינוך זה לא היחס שצריך להיות כלפיהם.

יפה בן דוד: רק לסבר לכם את האוזן: לדעתי, זאת פעם ראשונה שמשרד החינוך נתקל בזה שיש מחסור בגננות.

יפה בן דוד: מעולם לא היה דבר כזה שיש מחסור בגננות.

יפה בן דוד: כמעט בכל מחוז חסרות 30 גננות.

יפה בן דוד: זה בגלל היחס.

יפה בן דוד: אם הציבור וגם אתם – עם כל הכבוד לבנק ישראל, תתעסקו אתם במצב הכלכלי של המדינה - -

שרן השכל: יפה, יש לי שאלה.

יפה בן דוד: אני רק אסיים.

יפה בן דוד: כולם רוצים להגיד שהמצב הכלכלי יוטב אם נפחית את ימי החופשה.

יפה בן דוד: ימי החופשה זה הסכמים של שנים, זה חלק מהטבות.

יפה בן דוד: כמו שאנחנו לא נוגעים בהטבות של אנשים שעובדים - -

אברהם תומר: אבל ימי החופשה לא מעוגן בהסכמים.

מאיר אסרף: בסדר, בג"ץ חושב אחרת.

יפה בן דוד: אני לא יודעת מי אתה, עם כל הכבוד.

יפה בן דוד: אני רק יודעת שקהלת מאוד אוהבת את הארגונים והייתה מתה לפרק אותם.

יפה בן דוד: במדינת ישראל לא רוצים עובדים, במדינת ישראל רוצים עבדים.

יפה בן דוד: אני מודיע בצורה חד-משמעית: לא ניתן לזה יד.

שרן השכל: תודה רבה לך על הדברים, יושבת-ראש הסתדרות המורים יפה בן-דוד.

שרן השכל: אנחנו לא סוגרים פה.

שרן השכל: אנחנו נקיים דיון.

יפה בן דוד: רק שני משפטים.

שרן השכל: אני אתן לך זמן להגיב, אני פשוט רוצה לומר כמה דברים.

שרן השכל: בעניין הקיצוץ של החופשות של המורים – היה הטיעון הזה והיה הטיעון של שכר המורים.

שרן השכל: אנחנו מבינים שבמדינת ישראל מספר ימי הלימודים ושעות הלימודים הם הגדולים ביותר.

שרן השכל: אני שמחה שאמרת שאלה הדברים שמפריעים לכם, והשאלה שלי: אם אנחנו לא מקצצים בימי החופשה של המורים, אם אנחנו לא פוגעים בשכר המטרה היא להתאים אותם – לקחת ממקום אחד ולהעביר למקום אחר.

שרן השכל: יותר מזה – אם אנחנו נקבע תוספת של ימי חופשה האם תסכימו ותורידו את ההתנגדות לפתרון הזה?

שרן השכל: פתרון שלמעשה ייטיב עם מורים במדינת ישראל שיוכלו להתאים את החופשות שלהם לחופשות של הילדים שלהם.

שרן השכל: אנחנו נשמע גם את נציגי ההורים שביקשו לדבר אבל יש פה מצוקה מאוד קשה גם של הורים וגם של מורים שהם הורים.

שרן השכל: ראינו פה סקרים שבסך הכול 15% מתנגדים.

שרן השכל: אז אם נמצא את המתווה המגשר הזה האם תסירו את ההתנגדות?

יפה בן דוד: מעניין מי עשה את הסקר הזה.

יפה בן דוד: אני שמה את ידי שהסקר הזה - -

מאיר אסרף: הסקר לא רלוונטי, יש פה ארגון יציג.

שרן השכל: אבל השאלה כנה.

שרן השכל: אם אנחנו יודעים שאנחנו מיטיבים עם המורים ומוסיפים להם ימי חופשה, אם אנחנו יודעים שאנחנו מיטיבים עם ההורים - -

מאיר אסרף: - - - הוא חותר תחת העיקרון של ארגון יציג, ולזה אי אפשר להסכים.

שרן השכל: אנחנו לא נתייחס לסקר.

שרן השכל: השאלה אם אנחנו מיטיבים.

שרן השכל: למה שתהיה התנגדות?

יפה בן דוד: אני אענה.

יפה בן דוד: אני מאוד שמחה שרוצים להיטיב עם המורים כי אני לא ראיתי שום הטבה כלפי המורים.

יפה בן דוד: אבל אני אשמח שיהיו כאלה שירצו להיטיב עם המורים.

שרן השכל: אני לא מסכימה איתך, יפה.

שרן השכל: רק הבוקר דנו בעניין המורים באולפנים.

שרן השכל: אולי לא את, אבל במשך 30 שנה ההסתדרות לא העלתה את זה בפני משרד האוצר.

שרן השכל: זה גם נאמר על-ידי משרד החינוך.

שרן השכל: אי אפשר להפיל פה הכול עלינו.

יפה בן דוד: - - -

שרן השכל: את לא יכולה להגיד שהכנסת לא דואגת למורים.

שרן השכל: בטח שיש לנו דאגה.

שרן השכל: כשאנחנו מדברים על תוספת זה לא בציניות, זה בכנות כי אנחנו גם מבינים שבמדינת ישראל יש המון ימי לימודים.

שרן השכל: אבל אנחנו בסך הכול מדברים עכשיו על התאמה בין זה לזה.

יפה בן דוד: גברתי היושבת-ראש, אני רוצה לומר לך בצורה חד-משמעית שזה לא נכון.

יפה בן דוד: אני לא רוצה להגיד שזה לא אמת אבל מי שאמר זאת לא דיבר אמת.

יפה בן דוד: אני כחמש שנים מזכ"לית הסתדרות המורים, וכל מזכ"ל שהיה לפניי דיבר על מורי האולפנים.

יפה בן דוד: אז מעניין מאוד שאנשים שנמצאים עכשיו באוצר לא היו לפני 30 שנה והם אומרים שהסתדרות המורים לא העלתה את נושא האולפנים.

יפה בן דוד: אז, חברים, תהיו רציניים.

יפה בן דוד: העלו ופשוט לא התייחסו ולא טיפלו.

יפה בן דוד: עד שאני באתי ואמרתי, חברים, לא תתייחסו ולא תטפלו – יהיה סכסוך עבודה ונשבית.

יפה בן דוד: אנחנו ננקוט את כל הצעדים הארגוניים והמשפטיים כדי לטפל במורים האלה.

שרן השכל: סליחה רגע, סימון דוידסון, אתה יכול להחליף אותי?

שרן השכל: אני צריכה לענות לשיחה דחופה.

שרן השכל: זה יהיה בדיוק שתי דקות.

יפה בן דוד: נחכה לך.

יפה בן דוד: שמישהו אחר ידבר.

שרן השכל: יש עוד דוברים.

שרן השכל: בהזדמנות הזאת נמצאת גם דורית חזן שביקשה לומר כמה מילים בעניין הגננות.

שרן השכל: אני אחזור ממש עוד שתי דקות.

דורית חזן: תודה רבה.

דורית חזן: אני יכולה להסכים עם יפה שכל הזמן מדברים וכל ל"ג בעומר, כל חופש גדול וכל אסרו חג כולם עטים על החופשים של הגננות.

דורית חזן: אני מדברת רק על הגננות ולא על עובדי ההוראה בבתי הספר כי אני מייצגת אותם פחות.

דורית חזן: מה שקורה זה שבחופשה שלנו אנחנו עובדים.

דורית חזן: אף אחד לא מכיר את הימים האלה כי אף אחד לא יודע שהגן לא יכול להיות מוכן על-ידי גמדים, אלא הגננת צריכה להכין תכנית עבודה שנתית, שבועית יומית ולהיות בקשר עם ההורים.

דורית חזן: היום הוספתם לנו את טרכטנברג לחוק חינוך חובה חינם והכול טלאי על טלאי.

דורית חזן: יוצא מצב שמדינת ישראל מחוקקת חוקים, ואין תכנית ליישם אותם בשטח.

דורית חזן: הגננות יכולות לקבל הכול עלינו.

דורית חזן: אנחנו מקבלים את הילדים הקטנים עם חיתולים לגן, אין לי אגנית שטיפה, אין לי יכולת לחתל אותם בצורה מכובדת על השטיח, לשטוף את הטוסיק שלהם בצינור בחצר גן הילדים, להתקשר להורה ולהגיד לו שיבוא לקחת את הילד שלו כי הוא צועק עליי.

דורית חזן: ואז באים לדבר על החופשה של הגננת.

דורית חזן: גם ביום החופשי של הגננת וגם בחופש הגדול – לפחות עשרה ימים - -

מאיר אסרף: הסתדרות המורים לא תיתן לזה יד.

דורית חזן: זה קורה.

מאיר אסרף: אנחנו לא ניתן יד לקיצור - -

סימון דוידסון: אדוני, תן לה לסיים, בבקשה, ואני אתן לך רשות דיבור.

דורית חזן: זה קורה הלכה למעשה.

דורית חזן: כגננת אני שטפתי את הטוסיקים של הילדים.

דורית חזן: עד היום אין באף גן אגנית שטיפה.

דורית חזן: עד היום יש ילדים בני 2.8 שנים שנכנסים לא גמולים לגן.

דורית חזן: חוץ מזה עד היום חברות שלי שהן גננות טובות עזבו את מערכת החינוך בזמן הקורונה אחרי שלימדו בזום בגלל חוסר הערכה.

דורית חזן: המעמד של הגננת הוא מתחת לכל ביקורת.

דורית חזן: כל הורה יכול להיכנס לגן ולרדות בה ולדבר.

דורית חזן: כשאני מדברת על ה-OECD – אני מוכנה לעבוד בגן כשיהיו לי 20 ילדים בגן, כשתהיה לי אפשרות להפסקה ומנוחה בין לבין.

דורית חזן: רוצים להחיל יום חינוך ארוך על כל הגנים.

דורית חזן: איך?

דורית חזן: אתם ראיתם פעם איך נראה גן עם ביום חינוך ארוך?

דורית חזן: מהשעה 8:00 עד 16:00 בצהריים בלי הפסקה ובלי מנוחה.

דורית חזן: מיתרי הקול של הגננת נשחקים.

דורית חזן: אין לנו שום בעיה – אתם רוצים לעשות חופשים – הכול טוב.

דורית חזן: אבל זה צריך להיות win-win.

דורית חזן: גם לגננת, דרך אגב, אם אני יוצאת לבר-מצווה של הבן שלי אני צריכה לרשום את זה על יום מחלה.

דורית חזן: לגננת אין יום חופשי.

דורית חזן: יש חופשה מרוכזת שאותה אפשר לקחת.

דורית חזן: אם יש חתונה, בר-מצווה של הבן, ברית מילה, נולד לי נכד – אני לא יכולה לקחת חופשה, אני צריכה להצהיר הצהרת שקר של יום מחלה.

דורית חזן: אתם רוצים לעשות?

דורית חזן: אין בעיה.

דורית חזן: בואו נעשה השוואה, בואו נקזז מהיום הזה וניתן לגננת יום בחירה - -

מאיר אסרף: - - -

סימון דוידסון: סליחה, אני אתן לך זכות דיבור אבל לא לתקוף.

סימון דוידסון: הכול באהבה.

דורית חזן: רק דבר אחד: זה נכון מאוד לחזק את הנושא של התא המשפחתי.

דורית חזן: מדינת ישראל בשנים האחרונות יוצרת מצב שאנחנו רצים כל הזמן אחרי ההישרדות שלנו.

דורית חזן: לחזק את החופשים כדי שההורים יהיו עם הילדים זה דבר מאוד חשוב.

סימון דוידסון: אני יושב-ראש שדולת הספורט ורציתי להעלות את הנושא של מחסור במתקני ספורט כי אתם דיברתם פה על פנאי לילדים ועל חופשות בית ספר, על חופשות קיץ ועל המצוקה הזאת.

סימון דוידסון: אבל אחרי שאני מבין שיש בעיה עם החיתולים והכאב שלך אז אני אמרתי שלא אעלה את זה עכשיו אלא אשמע אותך, אבל נדבר גם על זה.

דורית חזן: תודה.

סימון דוידסון: בבקשה, מאיר אסרף.

מאיר אסרף: אני עוקב אחרי הדיונים ואני יודע שעשית בעניין תקנות הקורונה רבות כדי לאפשר פתיחה של מתקנים הרבה לפני הזמן, ונושא הספורט הוא גם חלק מהעניין.

סימון דוידסון: חוסר ספורט, אתה מתכוון.

מאיר אסרף: בדיוק.

מאיר אסרף: אותו חינוך לספורט, אותם בתי ספר של החופש הגדול – יכול להיות שזה המקום ליצוק תכנים כאלה.

סימון דוידסון: אז תעזור לי.

מאיר אסרף: אני רק מביע את עמדת הסתדרות המורים בהקשר הזה שבית הספר של החופש הגדול, ככל שירחיבו אותו אנחנו נתמוך בכך.

סימון דוידסון: אנחנו מדברים על בתי ספר בפינלנד וב-OECD.

סימון דוידסון: אז שילכו לראות מה זה בית ספר בעולם המודרני עם מתקני ספורט, אולמות, בריכות, אצטדיונים וכדומה, ומה הילדים עושים בפנאי שלהם גם אחר הצהריים, וכמה זה חשוב לילדים; ושיראו שפה במדינת ישראל בונים בית ספר ואחרי זה חושבים מתי יגיע הכסף ואיך נעשה איזה אולם קטן לתלמידים.

סימון דוידסון: זה צריך להיות חלק אחד.

סימון דוידסון: ההסתדרות צריכה להיות גם חלק מהנושא הזה שבניית בתי הספר יהיו עם המתקנים.

מאיר אסרף: המנהלים שאנחנו מייצגים עוסקים גם בנושא הזה.

מאיר אסרף: כדי לא לחרוג מהנושא של הדיון אני רוצה לציין שוב את הנקודה הבאה.

מאיר אסרף: מה שמדאיג אותי מכל המצגות של כולם זה שימי החופשה במשק הישראלי הם מהנמוכים.

מאיר אסרף: כי אם אנחנו רואים שימי הלימוד בישראל הם הגבוהים ביותר ממדינות ה-OECD אז הפער לא נובע מהתאמה ומניסיון לדחוק את זה ולהזיז ימים; הפער נובע מהעובדה שהציבור שלנו עובד קשה מאוד.

מאיר אסרף: זה, חלילה, לא נוגע לחופשות של בתי הספר.

מאיר אסרף: הילדים צריכים לחיות חיים נורמליים.

מאיר אסרף: הם לא צריכים, בגלל שיש קושי, ולא נותנים מספיק ימי חופשה למורים, לאכוף עליהם מוסד סגור לילדים.

מאיר אסרף: בית ספר הוא לא מוסד סגור.

מאיר אסרף: החופשות הן גם למורים, גם לתלמידים ולכולם.

מאיר אסרף: בית הספר של החופש הגדול יכול לשמש לתכנים רבים, זה לא רק שמרטפייה.

יפה בן דוד: בעניין בית הספר של החופש הגדול אנחנו הצענו למשרד החינוך.

יפה בן דוד: כלומר מי שמשלם להם את השכר זה הרשויות.

יפה בן דוד: זאת אומרת הרשויות משלמות בבית הספר של החופש הגדול למי שרוצה לעבוד, לגננות ולמורים.

יפה בן דוד: ואז מה יוצא מכך?

יפה בן דוד: הם עושים תיאום מס ולא נשאר להם כלום.

יפה בן דוד: אז לא משתלם להם.

יפה בן דוד: אנחנו הצענו שמשרד החינוך ישלם להם כי אם משרד החינוך ישלם להם הם לא יצטרכו לעשות תיאום מס, ואז, לדעתי, לפי מה שבדקתי בשטח, תהיה היענות גבוהה יותר בנושא בית ספר של הקיץ או של החגים.

סימון דוידסון: יפה, אני רוצה לשאול אותך שאלה.

סימון דוידסון: אנחנו לא מכירים כל כך אבל אני מגיע מעולם הספורט.

יפה בן דוד: גם אני.

סימון דוידסון: הייתי בגלגול הקודם שלי מורה ומחנך בבית ספר, ואשתי מורה, ואני מאוד מחובר לעולם הזה.

סימון דוידסון: אנחנו מדברים כל הזמן על הקיץ.

סימון דוידסון: אני יודע שזה בייביסיטר פלוס, וזאת לא אשמה לא של המורים ולא של הגננות ולא של העוזרות.

סימון דוידסון: בסוף הילדים צריכים להיות בפעילות עם מתקנים, עם העשרה – משהו שיוסיף להם ולא סתם להגיד שהיו בבית הספר.

סימון דוידסון: האם נעשתה תכנית רק לגבי הפעילות של הקיץ בחודש הראשון, ביולי, כדי שכשהילדים יסיימו אותה נוכל להגיד שיש להם הישג בנושא הספורט, בנושא המדעים.

סימון דוידסון: הרי אנחנו לא מדברים רק על חשבון, תנ"ך וספרות.

סימון דוידסון: אנחנו רוצים שהילדים שלנו יקבלו מעבר לזה.

סימון דוידסון: כשמדברים על פעילות הקיץ, ממה שראיתי לפני שהגעתי לכנסת, זה שהפעילות היא בייביסיטר פלוס.

סימון דוידסון: האם נעשתה עבודה בנושא הזה?

יפה בן דוד: בנושא הקיץ אנחנו לא שם כי מאחר שהרשות משלמת אז מה שלא קשור למשרד החינוך אנחנו לא נמצאים בו.

סימון דוידסון: זאת בעיה גדולה מאוד.

יפה בן דוד: נכון.

יפה בן דוד: אבל כדי שנהיה שם משרד החינוך - -

סימון דוידסון: אני חיכיתי שתגידי את זה.

סימון דוידסון: שמעתי קודם כשדיברת על נושא הכסף.

סימון דוידסון: ברגע שמעבירים את זה לרשות – ואין לי שום דבר נגד הרשות – זה הופך בסוף לטבלה שמסמנים בה "וי" ולא מסתכלים על התוכן ומה נעשה.

סימון דוידסון: בודקים את הבטיחות, שהילדים לא ייפצעו ולא ייפגעו.

סימון דוידסון: יגיעו ויחזרו הביתה שלמים.

סימון דוידסון: זה מה שעושים.

סימון דוידסון: מעבר לזה – אלה ילדים שלנו, ואנחנו רוצים שהילדים שלנו יקבלו מעבר לזה, והם לא מקבלים מעבר לזה.

סימון דוידסון: לכן אחד התפקידים שלכם חוץ מלדאוג לתשלומים ולשכר, שזה מאוד חשוב – בסוף שהילדים שלנו יקבלו ערכים הרבה מעבר למה שהם מקבלים.

סימון דוידסון: החודש הזה בקיץ והחופשות זה דבר מאוד חשוב לא פחות ממה שנעשה בבית הספר במשך השנה.

יפה בן דוד: חבר הכנסת סימון, על איכות משלמים.

יפה בן דוד: אם המדינה רוצה איכות אז שתשלם – שתכניס את היד לכיס ותשלם.

יפה בן דוד: זה הפתרון.

יפה בן דוד: אי אפשר לקבל איכות כשאתה לא משלם.

יפה בן דוד: אנחנו נפתח את ההסכמים שלנו, נעשה כל מה שצריך לעשות – ותודה לכל אלה שרוצים לעזור לי.

יפה בן דוד: אם אני אצטרך עזרה אני בטח לא אבקש מכם, אלה שרוצים לגזול לנו את החופשות.

יפה בן דוד: אבל שיהיה ברור שהחופשות לא ייפגעו.

יפה בן דוד: אני מודיע חד-משמעית.

יפה בן דוד: אני אומרת את זה פה על השולחן.

יפה בן דוד: אני לא באה לפתוח משא ומתן עם אף אחד מהיושבים פה כי זה לא המקום לפתוח את המשא ומתן.

יפה בן דוד: יש לנו משרד החינוך, יש לנו משרד האוצר.

שירלי פינטו קדוש: (תרגום משפת הסימנים): ממה שאני שמעתי מיושבת-ראש הוועדה שרן השכל, היא הציעה הצעה בלי לפגוע בחופשות: האם תסירו את התנגדותכם אז?

שירלי פינטו קדוש: חבל ליצור פה עוינות כאילו באנו לתקוף את המורים.

שירלי פינטו קדוש: אנחנו באים לדיון כדי לפתור את הנושא שאני בטוחה שגם את היית רוצה לפתור אותו.

שירלי פינטו קדוש: נוצרה אווירה של אויבים ועוינות, ואנחנו באים למצוא פה פתרון למען הילדים, המורים וההורים.

יפה בן דוד: אני רוצה לומר לך משהו:

יפה בן דוד: גם מה שהציעה היושבת ראש – אני בטח לא מתכוונת לענות פה, חברים.

יפה בן דוד: זה לא משא ומתן ואני לא פותחת משא ומתן.

יפה בן דוד: יש הגורמים המקצועיים שאיתם - -

שירלי פינטו קדוש: (תרגום משפת הסימנים): אז מה מטרת הדיון הזה?

שירלי פינטו קדוש: באנו לפה לפתור את הבעיות.

יפה בן דוד: אני לא יודעת.

שירלי פינטו קדוש: (תרגום משפת הסימנים): הכנסת באה לקחת את הנושא ולפתור אותו.

יפה בן דוד: חברים, ועדת החינוך, עם כל הכבוד, ויש לי כבוד לוועדת החינוך, היא לא הגורם שיושב ועושה הסכמים עם ארגוני המורים, ואני מדברת על הסתדרות המורים.

שירלי פינטו קדוש: (תרגום משפת הסימנים): אנחנו לא באנו לעשות פה הסכמים, באנו לפתור בעיה קיימת עם כל הצדדים יחד.

יפה בן דוד: - - -

סימון דוידסון: אני רוצה לעצור את הדיון ביניכן.

מאיר אסרף: חברת הכנסת הנכבדה הרי סיירה ב-ILO.

מאיר אסרף: היא מכירה היטב את המשולש המקודש של ארגוני העובדים, המעסיקים והממשלה.

מאיר אסרף: הנושא הזה לא יכול להיפתר בדרך הזאת.

שירלי פינטו קדוש: (תרגום משפת הסימנים): איפה ההורים במשולש הזה?

מאיר אסרף: הנושא הזה של יחסי עבודה לא יכול להיפתר בדרך הזאת.

יפה בן דוד: אם יש משהו שאני רוצה לומר בוועדת החינוך – יש היום דברים כל-כך אקוטיים בנושא מערכת החינוך – כשלים גדולים.

יפה בן דוד: לדוגמה הרפורמה של החינוך המיוחד – זה הייתם צריכים לשים על סדר היום, זה הדבר שהיה צריך לעלות.

שירלי פינטו קדוש: (תרגום משפת הסימנים): זה עלה ועוד יעלה פה בוועדה.

שירלי פינטו קדוש: אנחנו מעלים בוועדת החינוך נושאים מגוונים.

שירלי פינטו קדוש: עכשיו אנחנו דנים על זה.

שירלי פינטו קדוש: אנחנו נטפל גם בחינוך המיוחד, אל תדאגי.

שירלי פינטו קדוש: אבל גם בחופשות.

יפה בן דוד: אני לא יכולה להגיד לכם על מה אתם רוצים לדון ועל מה תדונו.

סימון דוידסון: יפה, אני קורא את החוברת היפה של המ.מ.מ, ואני פונה למשרד החינוך.

סימון דוידסון: בעמוד 23 בסעיף 4(6) כתוב על יוזמת שרת החינוך הנוכחית לקיצור שבוע הלימודים: "ביולי 21 נכנסה לתפקידה שרת החינוך החדשה שציינה בנאומה בטקס חילופי השרים כי תפעל לקיצור שבוע הלימודים לחמישה ימים, כאשר ימי שישי יוקדשו בכיתות החינוך היסודי לפעילויות העשרה חברתית".

סימון דוידסון: איפה זה עומד, והאם הדברים האלה בכלל נדונים?

סוניה פרץ: אני יכולה לעדכן כרגע על מה שנעשה לקראת שנת הלימודים תשפ"ב.

סוניה פרץ: אפשרנו לחטיבות הביניים ולחטיבות העליונות, לבחירתן, לעבור לשבוע לימודים של חמישה ימים.

סוניה פרץ: זה מה שאני יכולה כרגע לעדכן.

מאיר אסרף: אבל שם כתוב על יסודי.

יפה בן דוד: זה בחטיבת הביניים.

סוניה פרץ: - - -

שרן השכל: כמה ימי חופשה מוסיף למורים מעבר לחמישה ימי לימודים?

יפה בן דוד: זה לא מוסיף.

שרן השכל: זה עוד יום חופשה, לא?

יפה בן דוד: שרת החינוך זימנה אותי ואמרה שהיא רוצה להתחיל מהלך ולראות איך להתכנס לשם – זה בנושא מעבר לחמישה ימים בחטיבות הביניים, והסתדרות המורים זה הארגון היציג בחטיבות הביניים.

יפה בן דוד: היא שאלה אותי מה דעתי.

יפה בן דוד: אמרתי לה שיש לי שני תנאים: א', שהזכות של המורים ללמוד לתארים לא תיפגע.

יפה בן דוד: לכן כשמורה צריך ללמוד ביום רביעי, לדוגמה, יהיו לו ארבעה ימים ארוכים.

יפה בן דוד: היא נענתה לדרישה הזאת, וגם, כמובן, שלא ייפגע מי שמשתלם בבוקר ולא אחר הצהריים כי הוא צריך להתקדם בדרגה כשעושים השתלמויות.

יפה בן דוד: הדבר השני הוא שתמורת המעבר הזה המורה יעשה חמש שעות שהייה בבית.

יפה בן דוד: האוצר לא התלהב מזה אבל אלה היו התנאים שלנו.

יפה בן דוד: בסופו של דבר השרה הצליחה במהלך הזה, ולכן הגענו להסכמות והודענו למורים ולמנהלים שהם יכולים לעבור בהסכמתם לחמישה ימי לימוד, וזה קורה.

יפה בן דוד: לא בכל החטיבות זה קורה אבל זה התחיל.

יפה בן דוד: לדעתי, זה התחיל ברוב החטיבות ולאט-לאט זה ילך ויתעצם.

שרן השכל: מה זה חמש שעות שהייה?

שרן השכל: שהייה בבית הספר?

יפה בן דוד: ב"אופק חדש" יש תשע שעות שהייה למורה.

יפה בן דוד: חלק מהשעות מוקדשות לפגישות עם המנהל, חלק לשיחות עם הורים.

יפה בן דוד: המורה יבצע את מרבית עבודתו בבית הספר.

יפה בן דוד: לא שזה קורה כי הוא גם לוקח עבודה הביתה.

יפה בן דוד: אבל נדרש שהוא יוכל לעשות חמש שעות שהייה מהבית.

יפה בן דוד: השרה נענתה לכך, וייאמר לזכותה שפה היא נלחמה.

יפה בן דוד: לא היה לה פשוט.

יפה בן דוד: אבל היא הצליחה.

שרן השכל: לעניין תוספת החופשות שהתחלנו לדבר עליו לפני כן – אמרת שתגיבי לכך כשאחזור.

יפה בן דוד: הגבתי לזה אבל אני אחזור על זה.

יפה בן דוד: אני בטח לא אפתח את זה פה ולא אתן מענה לכאן ולכאן.

יפה בן דוד: כשנכנסים להסכם שכר שהולך להיות הסכם גדול מאוד כי זה שכר מיטיב, אלה הדרישות שלנו ונצליח להביא את השכר הכי טוב שיכול להיות כפי שהבטחנו לציבור עובדי ההוראה שלנו.

יפה בן דוד: לכן, את יודעת מה זה בהסכם שכר: בא המשרד ומציג את הדברים שלו, בא האוצר ונותן את הדברים שלו ואנחנו את הדברים שלנו ומתכנסים.

שרן השכל: האם את רומזת שיש פתיחות לעניין הזה?

יפה בן דוד: אני לא רומזת כלום.

יפה בן דוד: אני אומרת שבהסכם שכר הכול נפתח.

שרן השכל: בסדר.

אברהם תומר: גברתי היושבת-ראש, רק משפט אחד: פורום קהלת רוצים לתת ימי חופשה גמישים כמו שאמרה פה נציגת הגננות.

אברהם תומר: זה משהו שאנחנו חושבים שצריך להיות במשק למורים ולגננות.

אברהם תומר: כלומר יעבדו יותר ימים אבל הם יוכלו לבחור את החופשות שלהם.

אברהם תומר: היום הם לוקחים ימי מחלה אד-הוק הרבה פעמים.

אברהם תומר: יש להם רק שני ימי בחירה.

אברהם תומר: אם רוצים שהמורים יהיו עובדים ולא עבדים ראוי לתת להם ימי חופשה גמישים.

אברהם תומר: אלה אחד הגזרים שצריך להכניס לתכנית הזאת.

אברהם תומר: יש הסכמה בינינו לבין הסתדרות המורים שיש יותר מדי ימי לימודים בשנה.

אברהם תומר: גם ההצעה של בנק ישראל וגם ההצעה שלנו מורידות ימי למידה בשנה ושעות הוראה.

אברהם תומר: זה משהו שגם משרד החינוך יצטרך להתארגן אתו – פחות שעות הוראה בדומה למדינות אחרות בעולם ופחות ימי למידה, ועם סנכרון והתאמה של ימי ההוראה של המורים עם ימי הלימוד של התלמידים.

יפה בן דוד: ברשותך, אני רוצה להתייחס לדבריו של תומר.

יפה בן דוד: קודם כול מי שמייצג את הגננות זה הסתדרות המורים – אין ארגון אחר שמייצג את הגננות.

יפה בן דוד: אנחנו 20,000 גננות – זה הארגון היציג, ולכן אנחנו מדברים.

יפה בן דוד: אני לא יודעת מה אחרים אומרים אבל אנחנו הארגון היציג.

יפה בן דוד: יש לי רעיון אחר - -

שירלי פינטו קדוש: (תרגום משפת הסימנים): כמה גננות יש במדינת ישראל?

יפה בן דוד: כ-20,000.

שרן השכל: דורית, מאיפה את?

דורית חזן: 1,500 גננות נמצאות בהסתדרות המורים מתוך 21,000.

דורית חזן: אצלנו 1,100.

דורית חזן: אני מייצגת 1,100 גננות שעובדות במשרד החינוך וגם ב - - -

יפה בן דוד: סליחה?

יפה בן דוד: אני לא באה להתווכח, חברים.

שרן השכל: בסדר, בסדר.

יפה בן דוד: חברים, אנחנו 20,000 ואנחנו הארגון היציג.

יפה בן דוד: שלום על ישראל.

יפה בן דוד: אנחנו אלה שעושים את ההסכמים לגננות, מורי היסודי וחטיבת הביניים.

דורית חזן: נכון, בגלל זה ההסכמים שלנו נראים ככה.

יפה בן דוד: אנחנו הארגון היציג.

דורית חזן: - - - בגלל זה, לצערי, גננות פורשות ועוזבות את המערכת.

שרן השכל: לא לפתוח את הוויכוח הזה בוועדת החינוך.

שרן השכל: אני מבקשת.

שרן השכל: דורית, לא להתפרץ לדברים.

שרן השכל: אני מניחה שגם היא לא התפרצה לדברים.

דורית חזן: אני רק אומרת כי היה לה מאוד חשוב להגיד כמה היא מייצגת את הגננות.

שרן השכל: דורית, אני מבקשת - -

יפה בן דוד: אני לא יורדת לרמה הנמוכה הזאת.

יפה בן דוד: אני רוצה להתייחס לנושא יום לימודים ארוך.

יפה בן דוד: בתקופה של ראש הממשלה בנט שהיה שר החינוך הוא גם רצה להגדיל את נושא יוח"א בכמה יישובים שהיה צריך להגדיל בהם, ואנחנו היינו בעד.

יפה בן דוד: לדעתנו, יום לימודים ארוך, כפי שהוא עובד היום, לא משרת את המטרה.

יפה בן דוד: יוח"א זה יום לימודים ארוך, ורואים שזה גורם למקרי אלימות רבים.

יפה בן דוד: לומדים שם שעה שביעית ושמינית וילדים לא יכולים להיות מרוכזים ללמוד אנגלית או חשבון ומקצועות אחרים.

יפה בן דוד: מה שכן היה צריך לעשות – כן היה צריך להפחית את שעות ההוראה, אין ספק.

יפה בן דוד: אבל צריך להסתכל על המערך בצורה אחרת.

יפה בן דוד: אם הייתה אפשרות להציע מה כן לעשות זה פשוט להקטין את הפערים בין הפריפריה בצפון ובדרום לבין המרכז.

יפה בן דוד: כי כיום יש פערים עצומים שהולכים וגדלים, לא הולכים ופוחתים.

שרן השכל: תחשבי עד כמה הפער הזה מתעצם אצל משפחות ששני ההורים עובדים ומקבלים בקושי שכר מינימום, ומגיעים למצב שיש להם עשרות ימים שהם צריכים למצוא בהם מסגרת חלופית, והיא לא נמצאת בימי החופשה.

שרן השכל: אנשים שמרוויחים שכר נאות אין בעיה.

שרן השכל: הם מביאים מטפלת, שולחים לפה, שולחים לשם.

שרן השכל: יש להם הכסף כדי לטפל בדבר הזה.

שרן השכל: אבל לרוב ההורים אין מאיפה להביא את זה.

שרן השכל: מעבר למי שמטפל – זה מוריד להם את השכר כי הם צריכים לקחת ימי חופשה.

שרן השכל: לאן הם ייקחו אותם במשך חודשיים שלמים?

שרן השכל: מה הם יעשו איתם?

שרן השכל: יש פה עלות מאוד גבוהה.

שירלי פינטו קדוש: (תרגום משפת הסימנים): לצערי, אני צריכה לצאת להצבעות בוועדת הפנים.

שירלי פינטו קדוש: אני רוצה להעיר הערה אחת לפני שאני יוצאת.

שירלי פינטו קדוש: אני, כמובן, תומכת בהעלאת שכר המורים ולתגמל אותם בגלל העבודה הקשה, צמצום פערים גיאוגרפיים וחברתיים.

שירלי פינטו קדוש: זאת מעלה ראשונה, בעיניי.

שירלי פינטו קדוש: אבל, לדעתי, הסתדרות המורים צריכה להגיע בלב פתוח ובנפש חפצה לפתור את בעיית החופשות.

שירלי פינטו קדוש: זאת בעיה שמטרידה אותנו שנים רבות, והאווירה שהיא הגיעה לכאן לוועדה מעידה שלא נראה שהם באו לפתרון, אלא מקום של עוינות.

שירלי פינטו קדוש: הפתרון הזה רק יפתור למען התלמידים, והוא בהישג יד.

שרן השכל: תודה רבה לחברת הכנסת שירלי פינטו.

שרן השכל: יש עוד כמה אנשים שביקשו לדבר.

שרן השכל: אם יש עוד מישהו שמעוניין לדבר, נא להעביר לנו את זה.

שרן השכל: נמצאת איתנו יעל אודם, כתבת לענייני חינוך.

שרן השכל: אני יודעת שסיקרת את הנושא הזה גם בעבר, יצא לך לראיין הרבה מורים, תלמידים, הורים וגורמים מקצועיים בעניין הזה.

שרן השכל: אני אשמח שהוועדה תשמע את הפרספקטיבה שלך מנקודת מבט עיתונאית אחרי שלמדת וראיינת לא מעט אנשים בתחום הזה.

יעל אודם: הפער בין ימי הלימודים של התלמידים לבין החופשות של ההורים שלהם עומד על כ-78 ימים.

יעל אודם: יש רק 14 ימים חופפים, ואת זה צריך לשנות לא על חשבונם של המורים.

יעל אודם: כמו שאמרה יושבת-ראש הוועדה ואמרה – צריך לשנות את הסדר, לא לפגוע במספר הימים.

יעל אודם: לפני כמה שנים עשינו סדרת כתבות שיפה בן-דוד השתתפה בהן, והצגנו את מתווה חדשות 2 דאז לשינוי לוח החופשים.

יעל אודם: עלה עניין בית הספר של החגים.

יעל אודם: אף אחד לא רצה להתראיין לסדרת הכתבות הזאת, אף אחד לא רצה לדבר.

יעל אודם: אבל לאט-לאט - -

שרן השכל: למה?

שרן השכל: מה היה?

שרן השכל: חששו?

יעל אודם: חששו לעסוק בנושא הזה.

שרן השכל: באמת?

יעל אודם: אבל בעקבות סדרת הכתבות ראש הממשלה היום שהיה אז שר החינוך נפתלי בנט הרים את הכפפה, ובאמת נכנסו בתי הספר של החגים.

יעל אודם: אנחנו יודעים שזה לא בבסיס התקציב, אלא וולונטרי ותלוי ממשלה ויכול להשתנות בכל שנה מחדש.

יעל אודם: לכן צריך שהשינוי יהיה כהצעתו.

שרן השכל: יש באמת הבדלים בין פריפריה למרכז?

יעל אודם: הבדל בעלות ההשתתפות, אבל העלות היא גם ככה נמוכה מאוד.

יעל אודם: אבל הפתרון הזה הוא לא פתרון טוב.

יעל אודם: גם יפה בעצמה אמרה – לא משלמים מספיק למורים, מורידים להם הרבה מאוד מס על התשלום, ובגלל זה הם לא רוצים לעסוק בזה.

יעל אודם: בסוף אנחנו מסתפקים בשירותי בייביסיטר.

יעל אודם: הפתרון הזה הוא לא אידיאלי.

יעל אודם: אבל אני משוכנעת שצריך לאזור אומץ, וכמו שאומרים בסיירת מטכ"ל: המעז – מנצח, ולגעת בנושא הזה שהוא קודש הקודשים של הסתדרות המורים, ולנסות למצוא מתווה שלא יבוא על חשבון המורים, יעזור להורים, יעזור למורים ובעיקר יעזור לילדים.

יעל אודם: אחד הרעיונות שאני מכירה הוא החופשה הגמישה.

יעל אודם: המורים והגננות במערכת החינוך במערכת החינוך בישראל כבולים ללוח החופשות והחגים.

יעל אודם: הם לא יכולים לחתן את הבן או לגייס את הבת; הם צריכים לקחת ימי מחלה או לשקר שהם חולים כדי לקחת חופשה – מה שזכאי לו כל עובד אחר במשק.

יעל אודם: לכן אולי יש מקום, למשל, לשקול לתת להם ימי חופשה גמישה במהלך השנה.

יעל אודם: בדקנו את זה עם מנהלי בתי הספר, הם יעמדו בחופשות גמישות מצד המורים.

יעל אודם: בתמורה המורים ילמדו בחמישה ימים אחרים במהלך שנת הלימודים.

יעל אודם: למשל, בשלושה ימי אסרו חג, ל"ג בעומר ופורים.

יעל אודם: הכי חשוב, בעיניי, לצאת מהוועדה שעוסקת מיומה הראשון בנושא הזה עם הבנה ומחשבה שאפשר לנסות להעז לשנות ולא להשאיר את הלוח האבסורדי הזה כמו שהוא היום.

שרן השכל: תודה רבה לך, יעל אודם.

שרן השכל: המורה טל לוריא שמלמד בתיכון ביקש לדבר.

שרן השכל: הוא נמצא איתנו בזום.

שרן השכל: בבקשה.

טל לוריא: אני טל לוריא, אני מורה בתיכון שש-שנתי, פעיל חינוכי ויש לי בלוג בשם "יומנו של מורה".

טל לוריא: בעיניי, כמורה שנמצא בשטח יש יתרונות רבים להתאמה של ימי החופשה לימי העבודה במשק, והיתרונות האלה נמצאים גם במישור הפדגוגי וגם במישור המקצועי הן מצד התלמידים והן מצד המורים.

טל לוריא: מצד המורים יש ערך בשגרת עבודה מסודרת.

טל לוריא: שגרת עבודה מעלה את המקצועיות של המורים ומאפשרת מתן מענה סדיר ומיטיב לתלמידים.

טל לוריא: במצב כיום השגרה הזאת נפגעת בשני מוקדים: המוקד הראשון הוא היום החופשי שלנו המורים שנגזר מהעובדה שימי שישי הם ימי למידה ויכולים לסדר את מערכת השעות כך שיהיה יום חופשי באמצע השבוע.

טל לוריא: היכולת הזאת שלנו המורים היא אנומליה בשוק העבודה.

טל לוריא: ערכה המקצועי מוטל בספק, והיכולת של המורים לתת מענה מקצועי לתלמידים נפגמת.

טל לוריא: מורים היום הם מבחינת מעבירי ידע.

טל לוריא: המורים הם מנטורים, מכווינים, מחנכים ומלווים, ולכן עלינו המורים להיות זמינים לתלמידים שלנו במהלך שבוע הלימודים.

טל לוריא: אני אתן כמה דוגמאות: למשל, בשנה שעברה היום החופשי שלי היה יום לפני הבגרות.

טל לוריא: האם זה הגיוני - -

שרן השכל: אנחנו נחזור לטל לוריא בהמשך.

שרן השכל: יש לנו בעיות בקליטה.

שרן השכל: אולי תשפר את המצב, אבל גם הדברים שנאמרו עד כה הם דברים חשובים על האתגרים של המורים.

שרן השכל: בינתיים אני רוצה להעלות את מרכז השלטון המקומי כדי לשמוע את עמדתו.

שרן השכל: מיכל מנקס מהשלטון המקומי, בבקשה.

שרן השכל: מיכל נמצאת איתנו?

שרן השכל: כרגע לא.

שרן השכל: אני רוצה להעלות את נציגי ארגון ההורים הארצי אריק קפלן או זיו עומר, בבקשה.

זיו עומר: שלום.

זיו עומר: אני חבר בהנהגת ההורים הארצית וראש צוות הקמת חופשות.

סימון דוידסון: יש צוות התאמת חופשות?

שרן השכל: מסתבר.

שרן השכל: זה ארגון ההורים.

שרן השכל: יש להם צוות כזה.

שרן השכל: אני מניחה שאם יש צורך כל כך אדיר אז יוקם בארגון ההורים צוות לעניין הזה.

שרן השכל: נמצא פה גם הסגן וגם ראש הצוות.

זיו עומר: ללא ספק, יש צורך בדיון הזה.

זיו עומר: אם בעבר התפיסה הייתה לבוא אל המורים ולאלץ אותם לוותר על ימים או כל מיני דברים כאלה – הדיון הזה לא על הפרק מבחינתנו ההורים.

זיו עומר: ברור לנו שצריכים לשפר את התנאים של המורים – גם את שכרם וגם תנאים אחרים; ברור לנו שכאשר אנחנו ניגשים לדיון כזה אנחנו צריכים לעבוד יחד עם ארגוני המורים ולא נגדם.

זיו עומר: לכן קצת תמוה שבצד של ארגוני המורים אין באמת עם מי לדבר, וחבל לי על זה.

זיו עומר: מעבר לטווח הארוך של מעבר לחמישה ימים והתאמת החופשות, מה שאני חושב שייקח יותר זמן במיוחד זה בתי הספר היסודיים, במיוחד לאור העובדה שכ-14% מהאוכלוסייה עדיין עובדים בימי שישי, ואין פתרונות.

זיו עומר: אנחנו לא יכולים לצפות דווקא מהאוכלוסיות המוחלשות לקחת בייביסיטר דווקא בימי שישי כי אין מי שיטפל בהם בזמן שהם נמצאים בעבודה.

זיו עומר: מעבר לזה יש פתרונות מידיים שאפשר ליישם כבר בטווח הקצר.

זיו עומר: לדוגמה, התחלת שנת הלימודים 10 ימים קודם, ב-20 באוגוסט ובסיומם ב-20 ביוני; הפיכת חגי תשרי לרצף אחד של חגים, ולהחזיר את ימי החופשה שאנחנו לוקחים פה על חשבון אסרו חג, שאלוהים יודע מי המציא אותו ולמה.

זיו עומר: אני שומע הרבה מאוד פתרונות מהתחום של בתי הספר של החופש הגדול.

זיו עומר: רק להבהיר – עדיין יש חוק חינוך חובה חינם במדינת ישראל.

זיו עומר: לבוא ולהגיד, בתי הספר של החופש זה למעשה לבוא ולהגיד להורים שיקנו הם את החינוך.

זיו עומר: עכשיו, אין בעיה – אני מגיע מהרצליה ואני יכול להגיד לכם שלרוב האוכלוסייה בהרצליה אין בעיה לא להיכנס לבית הספר של החופש ולא לקנות חינוך נוסף בקייטנות ובכל אופציה אחרת בזמן שבתי הספר לא פועלים.

זיו עומר: אבל אנחנו צריכים לראות את כלל המדינה, ולבוא ולהגיד לאוכלוסיות שלמות שישלמו על הימים האלה זה לא הוגן.

זיו עומר: אם תסתכלו על הימים תראו שזה גם מפוספס לא אחת במקומות אחרים.

זיו עומר: מה גם שהוא פועל רק בשכבות הנמוכות והבעיה קיימת גם בגילים הגדולים יותר.

שרן השכל: תודה רבה על עמדתכם.

שרן השכל: שמחנו לשמוע אותה.

שרן השכל: אני רוצה להעלות בזום את התאחדות התעשיינים.

שרן השכל: הגר יהב, מנכ"ל נשיאות המגזר העסקי, ביקשה לדבר.

שרן השכל: אנחנו נשמח לשמוע את עמדתכם לעניין התאמת החופשות ללוח החגים.

שרן השכל: אני מניחה ששמעתם את כל הדיון שהתקיים פה.

שרן השכל: בבקשה.

הגר יהב: אכן שמעתי והאזנתי לכול.

הגר יהב: אנחנו מייצגים 12 ענפים במשק.

הגר יהב: יש מנעד רחב של בעיות ובעיקרן הקושי להעלות פריון כאשר לוח החופשות אינו מותאם.

הגר יהב: אחת הבעיות שנגזרות מזה היא שההורים נאלצים להשתמש בימי החופשה שלהם כדי להיות עם הילדים שלהם בימי החופשה שיש במערכת החינוך.

הגר יהב: שלחנו מספר המלצות כמו שאנחנו רואים את זה, וכמובן, צריכה להיות התגמשות.

הגר יהב: שמעתי גם את הגברת יפה בן-דוד ואת כל הנוכחים פה, ואין ספק שיש גמישות שכולנו נצטרך לתת מכל הצדדים.

הגר יהב: יש כמה חלופות שאנחנו חשבנו עליהן.

הגר יהב: אם ניקח רק את פתיחת שנת הלימודים האחרונה שבה במרבית אוגוסט וספטמבר רוב הילדים נשארו בבית יכול להיות שצריך לגלות גמישות גם באשר לחגי תשרי שלפעמים יוצאים בספטמבר ולפעמים באוקטובר ואז לעשות שינוי ביולי-אוגוסט בחופש הגדול.

הגר יהב: אני לא מהתאחדות התעשיינים, אני מנשיאות המגזר העסקי.

הגר יהב: העברנו נייר עמדה בעניין הזה וחשוב לנו להיות חלק מהתהליך הזה כי היינו רוצים שהעובדים שלנו יוכלו לנצל בצורה מיטבית את ימי החופשה שלהם ולא יהיו להם ימי חופשה מאולצים כתוצאה מכך שהילדים נמצאים בבתי הספר.

שרן השכל: אני מניחה שבסוף הם משתמשים בימי מחלה כשהם צריכים לקחת חופשה.

הגר יהב: בוודאי.

הגר יהב: זה מה שהם עושים.

שרן השכל: יש לכם הערכה של עלות למשק?

שרן השכל: קיבלנו פה הערכה של בנק ישראל.

שרן השכל: יש הערכה שאתם עשיתם?

הגר יהב: האמת היא שגם נשענו עליה.

שרן השכל: בסדר גמור.

שרן השכל: תודה רבה לכם.

שרן השכל: אני רוצה להעלות לזום את עידו ברנר, מועצת התלמידים והנוער הארצית, בבקשה, נשמח לשמוע גם מכם.

עידו ברנר: העמדה שלנו נובעת מכמה הפרדות שצריך להניח בדיון כאן.

עידו ברנר: יש שתי הפרדות עיקריות: הפרדה אחת היא בין החינוך היסודי לחינוך העל-יסודי.

עידו ברנר: הרציונל של התאמת לוח החופשות שלנו בבתי הספר ללוח החופשות במשק הוא שכשהילדים נמצאים בחופשה גם ההורים נמצאים בחופשה, ואז הם יוכלו להשגיח על הילדים בבית.

עידו ברנר: אבל כשאנחנו מדברים על החינוך העל-יסודי חשוב לזכור שזה נוער בגיל 18-12 שלא דורש השגחה מצד ההורים, וההתאמה היא לא רלוונטית כמו שהיא רלוונטית בחינוך היסודי.

עידו ברנר: הפרדה נוספת שצריכים לעשות כאן זה בין המספר הנמוך של ימי החופשה של תלמידים במדינת ישראל לעומת מיקומם בשנה – אלו שתי בעיות נפרדות.

עידו ברנר: אמנם אנחנו גם לומדים יותר וגם החופשות שלנו לא מותאמות לחופשות של ההורים.

עידו ברנר: אם כבר נסת

עידו ברנר: כל על כך שהן לא מותאמות גם בחינוך העל יסודי יוצא שתלמידים מבלים פחות זמן עם ההורים שלהם בבית, וזה מחליש את הקשר המשפחתי במשק הבית.

עידו ברנר: אני רוצה להעלות עוד כמה טענות, בעיקר זאת שנוגעת לביטול חופשות קטנות כמו ל"ג בעומר או קיצור חופשות כמו פסח וחנוכה.

עידו ברנר: בנוגע לל"ג בעומר, בעיקר בחינוך העל-יסודי יש חשיבות גדולה ליום ההפסקה הזה באמצע.

עידו ברנר: ל"ג בעומר יוצא לרוב בחודש מאי שהוא חודש באמצע תקופת הבגרויות, וזה יום של הפוגה.

עידו ברנר: זה יום שבו תלמידי תיכון יכולים לקחת רגע לנשום, לקום בשעה 10:00 במקום בשעה 7:30 ולנשום רגע מכל הלחץ שיש עליהם שהוא לחץ גדול.

עידו ברנר: תלמידים מתקשים לעמוד בלחץ הזה.

עידו ברנר: מעבר לזה אני אתייחס לקיצור חופשות חנוכה ופסח: הרבה מהפעילויות הבלתי פורמליות בתנועות הנוער ובארגוני הנוער מוציאות פעילויות בימים האלה לאורך כל חופשת חנוכה ובימים המוקדמים של פסח.

עידו ברנר: אם אנחנו מקצרים את הימים האלה והופכים אותם לימי לימודים המון מהטמעת הערכים שיש בתנועות הנוער בטיולים האלה ובפעילויות האלה שהן לרוב רב יומיים – הם יכולים להגיע גם לאורך של ארבעה ימים או שבוע - המון מהערכים האלה שמוטמעים בימים האלה הולכים לאיבוד בקיצור החופשה הזאת, וחבל.

עידו ברנר: כי הנוער מקבל מעבר להפוגה שהוא מקבל בטיולים האלה ובפעילויות האלה.

עידו ברנר: הנוער מכיר אנשים וזה עוזר לו להתקדם ולהמשיך את השנה עם מוטיבציה ללמוד ולהגיע לביתה ספר.

עידו ברנר: דווקא הטיולים האלה הם אלה שמגבירים את המוטיבציה.

שרן השכל: אתה חושב שהחופשות האיכותיות יותר שלך או חינוכיות שלך התקיימו בחופשת סוכות או בחודש אוגוסט?

עידו ברנר: כמובן, קיצור החופש הגדול זה סוגיה בפני עצמה וצריך לדון בה, בעיניי, לפחות, בנפרד מלוח החופשות כדי לראות גם איך אנחנו מאבדים כמה שפחות כשירות ללמידה של תלמידים במהלך החופשה.

עידו ברנר: כמו שהעלה פה בנק ישראל התלמידים חוזרים פחות כשירים ללמידה והחומר פחות טרי במוח אחרי חופשת הקיץ וצריכים לראות מה עושים בנושא הזה.

עידו ברנר: אבל דווקא החופשות באמצע השנה ודווקא החופשות שמתקיימות באמצע תקופת הלחץ אלה החופשות שהתלמידים מצפים להן, שתלמידים מסתכלים עליהן ואומרים: אני חייב את החופש הזה עכשיו כי אחרת אני לא יודע איך אני אמשיך ללמוד בלחץ הזה.

עידו ברנר: זה לחצים של מבחנים שיקבעו בסופו של דבר את העתיד שלי.

עידו ברנר: תלמידים היום חושבים על העתיד שלהם.

עידו ברנר: אם אפשר להעלות עוד נקודה אחרונה.

שרן השכל: עוד נקודה אחרונה.

עידו ברנר: דווקא ביטול הלימודים ביום שישי הוא אפשרות שאנחנו נשמח לראות מבוצעת.

עידו ברנר: זה מאריך לנו את סוף השבוע ונותן לנו במקום יום אחד בבית יומיים בבית; מעבר לזה שזה משאיר אותנו ביום שישי בבית שזה יום שגם הורים נמצאים בבית.

עידו ברנר: זה נותן זמן לגיבוש עם המשפחה ומעבר לזה נותן זמן לעזור בבית, והמון תלמידים בישראל עוזרים בבית ביום שישי.

עידו ברנר: זאת אכן אופציה שכדאי לשקול.

שרן השכל: נהדר.

שרן השכל: תודה רבה לך.

שרן השכל: דברים חכמים וגם נכונים.

שרן השכל: תודה שהערת את תשומת לבנו לנושאים האלה.

שרן השכל: הדוברים הבאים מנשה לוי או אורית גור כהן מארגון מנהלי בתי הספר, בבקשה.

שרן השכל: מי נמצא אתנו?

שרן השכל: אורית גור כהן, בבקשה.

שרן השכל: נשמח לשמוע את התייחסותכם.

אורית גור כהן: תודה וצהריים טובים.

אורית גור כהן: כל השיקולים שעלו פה עלו הרבה פעמים בכל מיני זוויות מכל מיני מניעים.

אורית גור כהן: חינוך פחות שמעתי בדיון הזה היום, וצריך להכניס גם אותו לתוך קבלת ההחלטות – מה המשמעויות החינוכיות של כל דבר כזה.

אורית גור כהן: בתי הספר הם לא בייביסיטר, אלא נותנים חינוך, ויש לזה השלכות.

אורית גור כהן: אני רוצה להתייחס, למשל לעניין חמישה ימים בשבוע שיכול להיות דבר נפלא בחלק מבתי הספר ובחלק מבתי הספר הוא פחות טוב.

אורית גור כהן: כתוצאה ממעבר לחמישה ימי לימודים בשבוע שקרה עכשיו בתהליך שדיברתם עליו השנה קרו כמה דברים טובים שבתי הספר שבאזורים מסוימים חשבו שזה אחד הדברים המוצלחים ביותר, ובמקומות אחרים שזה נכפה עליהם קרו דברים פחות רלוונטיים.

אורית גור כהן: חשוב להבין שזה חייב להיות חלק ממכלול גדול של שינויים, ופה מתייחסים נקודתית רק לימים האלה אבל לא מבינים שההשגחה היא רחבה יותר.

אורית גור כהן: כי אם, למשל, לא משנים את מספר השעות שלומד תלמיד – ואני אתייחס לתלמיד בכיתה י"א שלומד 60 שעות, לחלק אותם לחמישה ימים בשבוע – הילד הזה, כנראה, יגמור את יום הלימודים שלו ב-18:00 או ב-19:00 בערב עייף ומותש ולא יכול להתחיל את יום הלימודים הבא.

אורית גור כהן: הסיפור של ארבעה ימים בשבוע שכתוצאה מההסכמים עם הארגונים שאמרו למורים – לכו, תעשו השתלמויות בבוקר.

אורית גור כהן: בבת אחת הגענו למצב שיש מורים שעובדים ארבעה ימים בשבוע אבל אין מורים.

אורית גור כהן: אז מי ילמד בימים האלה?

אורית גור כהן: אנחנו במחסור של מורים.

אורית גור כהן: אני יכולה לתת מגוון דוגמות ארוך וגדול.

שרן השכל: מה עמדתכם או הצעתכם לעניין?

אורית גור כהן: אני מיד אגיד.

אורית גור כהן: אני רק רוצה לומר עוד מילה אחת:

אורית גור כהן: בעניין המנהלים – חשוב לזכור שהמנהלים עובדים בקיץ.

אורית גור כהן: קודם אמרה פה נציגת ארגון הגננות על כך שגן לא קורה בבת אחת ולא מתארגן בבת אחת, וכנ"ל בתי ספר.

אורית גור כהן: המנהלים לא נמצאים בחופשת קיץ וגם לא הצוותים שעובדים איתם.

אורית גור כהן: אז צריך גם את זה לקחת בחשבון כשמדברים על ביטול חופשת הקיץ.

אורית גור כהן: מישהו צריך להיערך ולהכין את השנה הבאה, ואלה בדרך כלל מנהלי בתי הספר.

אורית גור כהן: אנחנו חושבים שצריך לעשות התאמות לפי קהילות.

אורית גור כהן: לא יכולה להיות תשובה גורפת לכל מקום ולכל אזור.

אורית גור כהן: יש קהילות שונות שצריכות מענים שונים וצריך לעשות את החשיבה הזאת פר-מקום, פר-בית ספר, פר-קהילה, ולקחת את כל הקריטריונים ואת כל הקשיים שנמצאים בכל אזור ולמצוא להם פתרון, ולשבת ולעשות חשיבה קצת יותר עמוקה מאשר חשיבה כלכלית בלבד.

שרן השכל: תודה רבה לך.

שרן השכל: אני רוצה לשמוע גם את המכון הישראלי לדמוקרטיה.

שרן השכל: דפנה אבירם ניצן, בבקשה.

דפנה אבירם-ניצן: אני פה איתכם, אני מקשיבה לדיון.

שרן השכל: רציתם להוסיף משהו לתשומת לבנו?

דפנה אבירם-ניצן: כן.

דפנה אבירם-ניצן: רציתי להוסיף שהסוגיה הזאת מעסיקה את המעסיקים במשק ואת נציגי העובדים.

דפנה אבירם-ניצן: במכון הישראלי לדמוקרטיה אנחנו מובילים צוות שדן בנושא הזה במטרה לסנכרן את הימים.

דפנה אבירם-ניצן: לדעתנו, זה הכרחי לשם העלאת פריון העבודה ולשם תפקוד נכון ואיזון נכון של חיים אישיים ומשפחה במשק.

דפנה אבירם-ניצן: אנחנו חושבים שהגיע הזמן שמשרד החינוך והסתדרות המורים יבינו את הצורך של ההורים העובדים במשק, בעיקר בשל הקורונה, ואת הצורך של המעסיקים ויפגינו גמישות ויסייעו ויזרמו עם השינוי הזה.

דפנה אבירם-ניצן: ריטה, את רוצה להוסיף משהו?

דפנה אבירם-ניצן: היא גם מהמכון הישראלי לדמוקרטיה.

ריטה גולשטיין: אני אשמח בשתי מילים.

ריטה גולשטיין: תודה.

ריטה גולשטיין: רציתי להגיד אמירה כללית שבסוף ישראל היא מדינה בחבר מדינות העולם, ושתי הסוגיות שמתעסקים בהן הרבה מאוד בעולם זה פריון ו-well being, וברור שהמצב הקיים לא תורם לא לזה ולא לזה.

ריטה גולשטיין: יותר נכון, אפילו פוגע גם בפריון וגם ב-well being גם של המשק וגם של המורים.

ריטה גולשטיין: המורים והתלמידים – אנחנו בסוף חלק מכלכלה משותפת.

ריטה גולשטיין: הפתרון צריך להיות איזושהי הידברות, והשיח שמתנהל עכשיו בוועדה הוא מאוד משמעותי, ואני מקווה שכל הצדדים באו אליו בלב פתוח ונפש חפצה כדי להגיע לפתרון ולא להשמיע דעות מתוך פוזיציה ולשמר את המצב הקיים.

שרן השכל: תודה רבה.

שרן השכל: בנק ישראל, רציתם להגיב?

יוסי מרגונינסקי: כן.

יוסי מרגונינסקי: רק הערת הבהרה קטנה לגבי ההצעה של בנק ישראל שגם נותחה באופן ארוך ומפורט בנייר של לירן מהמ.מ.מ וגם מכון קהלת במידה מסוימת התבסס עליה.

יוסי מרגונינסקי: אני רק אתקן אי הבנה בנוגע למה שאמרה יפה בן-דוד.

יוסי מרגונינסקי: אנחנו בשום פנים ואופן לא מציעים להקטין את מספר ימי החופשה של המורים.

יוסי מרגונינסקי: זה נכון שמורים עובדים יותר ימים מאשר מקביליהם ב-OECD.

יוסי מרגונינסקי: זה גם נכון שעובדים בישראל בכלל עובדים יותר מאשר מקביליהם ב-OECD.

יוסי מרגונינסקי: אנחנו מציעים לעשות חלוקה מחדש – להתאים את עצמנו ל-OECD ולמדינות המפותחות.

יוסי מרגונינסקי: בכל מדינות העולם בתי ספר פועלים חמישה ימים בשבוע – שם זה בדרך כלל חמישי עד שישי, ואצלנו סביר שזה יהיה ראשון עד חמישי.

יוסי מרגונינסקי: ביטול הלימודים בימי שישי יעשה נורמליזציה גמורה של בתי הספר מחד, ומאידך זה גם נותן לנו את אותן שעות שלא ילמדו בימי שישי ונוכל לשים אותן באסרו חג וכולי.

יוסי מרגונינסקי: זאת אומרת יש לנו בעצם הזדמנות לא רק לעשות נורמליזציה, אלא גם לסתום את החור הזה של אסרו חג הידועים לשמצה.

יוסי מרגונינסקי: שוב – זה בלי לפגוע בהסדרי העבודה של המורים.

יוסי מרגונינסקי: תודה.

שרן השכל: גם אני הבהרתי את זה למזכ"לית.

שרן השכל: תודה רבה.

שרן השכל: הדוברת האחרונה היא אלה כהן, מנכ"לית "כולנו משפחה", בבקשה.

אלה כהן: שרן, אם אפשר, בבקשה, לשמוע גם את מיכל מנקס מהשלטון המקומי לאחר מכן?

שרן השכל: הם עלו ולא אמרו שום דבר ולא נוכל להעלות אותם לאחר מכן.

שרן השכל: אבל תאמרי את דברייך ונשמע.

אלה כהן: אחת הבעיות בפער הגדול בין ימי החופשה של ההורים ושל התלמידים זה גם שוק העבודה שנותן להורים מינימום של המינימום ימי חופשה בשנה.

אלה כהן: מי שלצערנו משלם את המחיר הגדול זה אותם הורים שעובדים במשרות שאין בהן ביטחון תעסוקתי, שאין בהן הגנה על זכויות, והם נאלצים לפעמים לשלם מהשכר שלהם או לא לצאת על חשבונם לחופשה.

אלה כהן: מה גם שיש הרבה אימהות שלוקחות סיכון מאוד גבוה במשרתן, בעיקר משום שהנטל הזה נופל על האימהות עצמן.

אלה כהן: כמובן, מי שעוד סופג את הפגיעה הזאת זה אותם ילדים.

אלה כהן: לא דיברנו על חינוך אבל יש מושג שנקרא "אובדן הלמידה של הקיץ".

אלה כהן: הילדים במשך כמעט חודשיים לא נמצאים כמעט בשום מסגרת.

אלה כהן: הם יכולים להיות בקייטנות, או בכל מיני פתרונות יצירתיים שההורים מנסים לייצר; אבל, לצערנו הרב, אלה חודשיים שלמים שבהם אין למידה, אין חוויה, אין סקרנות, אין פיתוח של אותם ילדים.

אלה כהן: הנפגעים הראשונים זה אותם ילדים.

שרן השכל: מה הצעתכם לפתרון?

אלה כהן: קודם כול יש כמה פתרונות שיכולים להיות ישימים מאוד: ראשית, הסטה של חופשת הקיץ שתתחיל באוגוסט עד מהלך ספטמבר; מה גם שברגע שמעבירים את החופש הגדול לספטמבר שהוא ברובו חודש של חגים זה יכול לעזור מאוד להסתגלות של אותם ילדים שנכנסים למסגרות חדשות.

אלה כהן: כי בעצם חודש ספטמבר הוא חודש מיותר, הם לא באמת מצליחים לקדם למידה משמעותית, יש כל פעם נסיגה של הסתגלות של הילדים למסגרת.

שרן השכל: מילת סיכום, בבקשה.

אלה כהן: פתרון שני: קראתי את ההצעה של חטיבת המחקר של בנק ישראל, ואני מצטרפת מאוד להצעה שלהם לסנכרן – להעביר את שבוע הלימודים לחמישה ימים בשבוע, ושבימי שישי יופעלו "שישונים" מאותו תקציב של הפעלת בית הספר של החופש הגדול.

אלה כהן: במחקרם הם גם חישבו את זה ואין הפרש גדול.

אלה כהן: זאת הזדמנות שבימי שישי תנועות הנוער לגילים הגדולים יותר יוכלו לקחת את זה ולהפעיל את אותם בני נוער והילדים הגדולים בימי שישי.

אלה כהן: ימי החופש הגדול יכולים לעבור לימי שישי ולפתח את זה לספורט, כמו שחבר הכנסת סימון דוידסון אמר, לפתח חוגים, לפתח העשרה.

אלה כהן: בעצם אין פגיעה במארג המורים ובימי החופשה שלהם, אלא הטבה להורים.

אלה כהן: אני מייצגת את ההורים, ואנחנו כורעים תחת הנטל הזה.

שרן השכל: תודה רבה על הדברים.

שרן השכל: התקיים פה דיון מעמיק בכל הסוגיות.

שרן השכל: עלו פה אנשים מכל הקשת: תלמידים, הורים, מנהלים, מורים, בנק ישראל, התאחדות התעשיינים, תקשורת, מכוני מחקר.

שרן השכל: הדיון התקיים לאורך השנים אבל יש פה גיבוש עמדה והבנה שיש לתועלת של סנכרון ימי החופשות.

שרן השכל: אני אומרת סנכרון משום שאנחנו לא רוצים להחסיר ימי חופשה וכולם גם הצהירו על כך.

שרן השכל: לכן אני קובעת, קודם כול, כוועדה שיש להתאים את לוח החופשות של שנת הלימודים אל לוח חגי ישראל.

שרן השכל: זה מהלך נדרש שדובר עליו שנים רבות.

שרן השכל: אנחנו מציינים בהזדמנות זאת שהמטרה היא לא להוריד ימי חופשה, אלא להפך – אפילו להוסיף ימי חופשה למורים שעובדים שעות העבודה וימי העבודה המרובים ביותר מבין עמיתיהם במדינות ה-OECD.

שרן השכל: לכן אנחנו צריכים לגבש את המתווה הנכון כדי ליישם את זה.

שרן השכל: הוועדה תתכנס בעוד כאר

שרן השכל: בעה שבועות ותדון במסמך שאותו נגבש בוועדה להמלצה כיצד צריך להתאים את לוח החופשות ללוח חגי ישראל, וכיצד ניתן לאזן בין הפריון במשק לבין חיי איכות.

שרן השכל: כשאני מדברת על חיי איכות מדובר על תלמידי ישראל, על ההורים, על המורים, על המנהלים כמכלול בעניין הזה.

שרן השכל: חשוב שניישם את זה.

שרן השכל: דובר על זה במשך שנים.

שרן השכל: אנחנו מבינים שיש פה חיסכון של מיליארדים למשק הישראלי.

שרן השכל: אנחנו ננסה לגבש מתווה ונדאג שהוא ייטיב עם מורי ישראל וישפר את התנאים שלהם.

שרן השכל: אנחנו נתכנס בעוד ארבעה שבועות לדון בו.

שרן השכל: יפה בן דוד, מזכ"לית הסתדרות המורים, בבקשה.

יפה בן דוד: - - - לחברי הוועדה.

יפה בן דוד: גם נושא המתווה ומה שיגובש עם בנק ישראל וכולם – דברים כאלה נעשים רק בהסכמים.

יפה בן דוד: שיהיה ברור לכולם.

שרן השכל: ברור שבסופו של דבר הדבר יובא להסכמים ולמשא ומתן.

שרן השכל: אבל כוועדה יש לנו הסמכות להמליץ - -

יפה בן דוד: בוודאי.

יפה בן דוד: להמליץ כולם יכולים.

שרן השכל: - - ולדרוש ממשרד החינוך מתווים מסוימים.

שרן השכל: יש לנו גם אפשרות לתיקון חקיקה בעניין הזה.

יפה בן דוד: אני לא מציעה להגיע לחקיקה אם אתם רוצים שהמדינה לא תבער.

שרן השכל: יש לנו מספר כלים, ולכן גם אמרתי: הוועדה תגבש את עמדתה.

שרן השכל: אנחנו נביא את זה תוך ארבעה שבועות, ונדון לעומק על העמדה הזאת.

שרן השכל: אני מזמינה את כל הארגונים, כולל את הסתדרות המורים, להציע הצעות לעניין.

שרן השכל: בסך הכול הוצעו פה המון רעיונות למתווים מצוינים שאפשר לגבש לכדי הצעה אחת.

שרן השכל: אנחנו ממליצים לכל מי שהשתתף ולכל מי שלא הביע את עמדתו עדיין להעביר אליי את מסמכי העמדה כדי שנגיע מוכנים לדיון הבא לדון בסוג של מתווה מומלץ.

שרן השכל: תודה רבה לכולם.

שרן השכל: אני נועלת את הישיבה.