ועדת הכספים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 93, 2021-09-29 12:00

אלכס קושניר: אנחנו עוברים לסעיף השלישי בסדר-היום לבקשתו של חבר הכנסת מאיר יצחק הלוי: תוכנית המדינה לייעוד ההכנסות האמורות להיכנס לקופת המדינה משיווק הבנייה במתחם שדה דב.

אלכס קושניר: לפני שאני אעביר את זכות הדיבור לחבר הכנסת הלוי כדי שיציג את הנושא, אני רק רוצה לומר במאמר מוסגר – הנושא הזה הוא סוג של הארת פנס על בעיה שהיא הרבה יותר גדולה.

אלכס קושניר: במשך הרבה מאוד שנים המדינה הזניחה את האזור הזה של הערבה והנגב.

אלכס קושניר: זה התבטא גם באפליה של העברת תקציבים ובתוכניות, ובתוכניות תחבורתיות ובהרבה מאוד דברים.

אלכס קושניר: אנחנו כאן בוועדה – אני חושב שאני מבטא פה קונצנזוס של כולם – נעשה כל מה שאנחנו יכולים כדי לשנות את המצב הזה וכדי שהאזור הזה של הנגב ושל הערבה ושל הרשויות שנמצאות שם, וכמובן אילת, יקבלו את המענה הראוי, גם תחבורתי, גם תקציבי וגם כל מה שדרוש לכך.

אלכס קושניר: אני מבין שנמצא אתנו ראש עיריית אילת, נכון?

אלכס קושניר: בזום.

אלכס קושניר: אז אני רוצה לנצל את ההזדמנות הזאת, ראש עיריית אילת, אלי לנקרי, אני רוצה לברך אותך על כניסתך לתפקיד.

אלכס קושניר: אני רוצה לאחל לך המון הצלחה.

אלכס קושניר: יש לך הרבה מאוד אתגרים ואנחנו כאן כדי לסייע.

אלכס קושניר: חבר הכנסת יצחק הלוי, בבקשה.

מאיר יצחק הלוי: אדוני היושב-ראש, קודם כל תודה לך על כך שהואלת לקיים את הדיון לבקשתי.

מאיר יצחק הלוי: אני חושב שהדיון הוא דיון חשוב.

מאיר יצחק הלוי: אני אשתדל בזמן שיש לי לתת איזושהי ראייה מפרספקטיבה רחבה כדי שבסוף איכות הדיון תהיה עם הכלים הכי משמעותיים ונכונים ומדויקים.

מאיר יצחק הלוי: אני מצטרף לברכות לאלי לנקרי, שנבחר לכהן כראש עיריית אילת.

מאיר יצחק הלוי: מי כמוני יודע כמה התפקיד מאתגר, ואין לי ספק שבכישוריו ובניסיונו הוא יצליח לקדם את העיר למחוזות טובים.

מאיר יצחק הלוי: נמצא כאן גם עורך הדין ינקי שמלווה אותנו בכל התהליך של משבר שדה דב ומכיר את הדברים גם בפן המשפטי.

מאיר יצחק הלוי: אני רוצה להגיד לחברי הכנסת, ולך, אדוני היושב-ראש, שהעיר אילת כבר לפני מספר שנים הוגדרה כעיר בעלת חשיבות אסטרטגית על ידי ממשלת ישראל באופן ריבוני, מסודר, חתום וכתוב ומוחלט.

מאיר יצחק הלוי: יותר מזה, אפילו התקבלה החלטה על ידי ראש הממשלה דאז, חבר הכנסת בנימין נתניהו, להקים צוות שרים לנושא העיר אילת בראשותו.

מאיר יצחק הלוי: בתוך פגישות שהתקיימו בין צוות השרים התקבלה עוד החלטה, שהייתה החלטה חשובה ברמה האסטרטגית – לקחת חברה שהיא חברה שמתמחה בניהול מערכות כאלה, בהיבטים האסטרטגיים, ולהגיש תוכנית רב שנתית שתקדם את העיר אילת ואת האזור, אבל גם תכניס לקופת המדינה את המשאבים שהעיר יודעת להכניס.

מאיר יצחק הלוי: ונבחרה חברת PwC, שנחשבת חברה יוצאת מן הכלל.

מאיר יצחק הלוי: דרך אגב, נעשתה שם עבודה מדהימה מבחינה מתודולוגית.

מאיר יצחק הלוי: נעשתה שם עבודה מדהימה, וההצעות של חברת PwC – היא עלתה במכרז, זכתה במכרז, המכרז היה מאוד יקר, חשוב שגם את זה נזכור.

מאיר יצחק הלוי: היא הגישה את המלצותיה בעת ההיא למשרד ראש הממשלה ולמשרד האוצר.

מאיר יצחק הלוי: שם אפשר להגיד על התוכנית מנוחתה עדן.

אלכס קושניר: יודעים באיזו מגירה זה נמצא?

מאיר יצחק הלוי: אני ידעתי אז, אבל אני אומר שהייתה שם תוכנית - - -

נירה שפק: איזו חברה זאת?

מאיר יצחק הלוי: חברת PwC.

נירה שפק: כי אני קיבלתי דוח מ-2019 שהוציאו CCI.

מאיר יצחק הלוי: חכי, תיכף.

מאיר יצחק הלוי: אני נותן לך את הכרונולוגיה.

מאיר יצחק הלוי: לא, לא, PwC היא החברה שעשתה את העבודה.

מאיר יצחק הלוי: אני אספר לכם בדיוק מה קרה.

מאיר יצחק הלוי: אם ממשיכים – לצערי, לא רק שלא לקחו את התוכנית הכול כך חשובה, שבסיכומו של דבר הייתה מניבה הרבה מאוד תנובה לקופת מדינת ישראל בתוכנית של 15 שנים קדימה, בא משבר שדה דב.

מאיר יצחק הלוי: אני אגיד היום כחבר כנסת – אמרתי את זה בצורה בוטה כראש עירייה – אחת ההחלטות הרעות, הגרועות, הזחוחות והמרשעות שיכלו להיות ל-65,000 תושבי העיר אילת, שכולם הפכו להיות שקופים באותה החלטה אומללה.

מאיר יצחק הלוי: הטענות היו שתיים בגדול: האחת, יש כאן גורמים פרטיים שיש להם קרקעות, והדבר השני, השטח הזה יניב הכנסות רבות לקופת המדינה, אי אפשר לעצור.

מאיר יצחק הלוי: המדינה הפכה להיות ספסרית קרקעות בעת ההיא והתושבים שלנו הפכו להיות, כמו שאמרתי, תושבים שקופים.

מאיר יצחק הלוי: וככל שאנחנו תקפנו, סיפרו כמה העסק הזה רווחי.

מאיר יצחק הלוי: בעת ההיא נאמר שהתנובה משיווקי השטח על 16,000 יחידות תביא סדר גודל של 9-8 מיליארד שקל.

מאיר יצחק הלוי: בפגישה שהתקיימה ביני לבין ראש הממשלה דאז, חבר הכנסת בנימין נתניהו – בבלפור דרך אגב – שם סוכם שמפצים את העיר אילת ב-800 מיליון שקל.

מאיר יצחק הלוי: דרך אגב, הפגישה הזו אחר כך התכנסה לפגישה יותר רחבה, עם מי שהיה יושב-ראש ועדת הכספים, מר גפני, עם יושב-ראש ההסתדרות, עם יושב-ראש מרכז שלטון מקומי ועוד חברים מכובדים; והוחלט שהעיר תקבל כמעשר מהסכום המיועד, 800 מיליון שקל.

מאיר יצחק הלוי: היועצים המשפטיים – זה היה בתקופה של קדם בחירות – אמרו שחייבים לפצל את התקציב ל-530 אל מול תוכנית עבודה שתוגש, ועוד 250 או 230 מיליון שקל שהממשלה שתיבחר היא אשר תאשר.

מאיר יצחק הלוי: זו הייתה הצעה של רז ניזרי, נדמה לי, שליווה את התהליך הזה מתחילתו ועד סופו.

מאיר יצחק הלוי: אני יכול להגיד כך: 530 מיליון ש"ח, אדוני היושב-ראש, מתוכם נכון להיום – דרך אגב, הם חולקו ל-2019, 2020, 2021, 2022 בהחלטת ממשלה שהתקיימה ב-4 באוגוסט 2019.

מאיר יצחק הלוי: אני יכול להגיד שבערך מחצית מהסכום תועל על פי תוכניות עבודה, החצי השני עדיין – עיריית אילת – אני רדפתי, עכשיו אלי רודף אחרי הכספים, וה-230 מיליון שקל טרם אושרו, ולכן אני פונה בפנייה ראשונה אליך, זה דבר שצריך להיות מאושר, נדמה לי שזה אפילו מופיע בהסכמים הקואליציוניים.

אלכס קושניר: יש תוכנית?

אלכס קושניר: תוכנית עבודה?

מאיר יצחק הלוי: כן, יש תוכנית מסודרת.

מאיר יצחק הלוי: כל מה שאני אומר מסודר.

קריאה: זה מופיע באותה החלטת ממשלה?

מאיר יצחק הלוי: זה מופיע בהחלטת הממשלה.

מאיר יצחק הלוי: אני לא מבקש פה שום - - -

אלכס קושניר: ויש דוחות ביצוע לתוכניות הקודמות?

מאיר יצחק הלוי: כן.

מאיר יצחק הלוי: כן.

מאיר יצחק הלוי: תיכף ראש העירייה יסביר את הדברים.

מאיר יצחק הלוי: אני לא מבקש שום מערופים, כמו שאומרים ביידיש.

מאיר יצחק הלוי: אני מבקש דברים שסוכם עליהם.

מאיר יצחק הלוי: הדברים סוכמו.

מאיר יצחק הלוי: והנה, לפני כחודש וחצי אני פותח את העיתונים ואני רואה ששיווק 1,550 יחידות דיור, פחות או יותר – שזה פחות מ-10% מה-16,000 – שווקו בעלות של 4.5 מיליארד ש"ח.

מאיר יצחק הלוי: שאלתי את מי ששאלתי, גורמים יודעי דבר במשרד האוצר, אמרו: אנחנו מעריכים שסך כל השיווקים של ה-16,000 דירות יהיו כ-45 מיליארד שקל.

מאיר יצחק הלוי: אם יש כאן גורמים מהמינהל או - - -

אלכס קושניר: יש.

אלכס קושניר: יש.

מאיר יצחק הלוי: אז אני אשמח לשמוע.

מאיר יצחק הלוי: דרך אגב, אני יכול לספר לכם שבראיון האחרון של עדיאל שמרון בעיתון "גלובס" הוא ציין שערכי השיווק יהיו 22 מיליארד.

מאיר יצחק הלוי: ואני יכול לספר לכם שצחי דוד אמר לי שזה עבר את גבול ה-40 מיליארד, והדמויות בכירות במשרד האוצר.

מאיר יצחק הלוי: כך שמה שאני רוצה לבקש, אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, יש כאן דלתא שאם הוחלט להפריש כמעשר, אז שהמעשר יהיה מ-45 מיליארד ולא מ-8 מיליארד.

מאיר יצחק הלוי: אני לא רוצה לחשוב שמישהו הטעה את מקבלי ההחלטות שקיבלו החלטה ל-800 מיליון.

מאיר יצחק הלוי: אני לא רוצה לחשוב כך.

מאיר יצחק הלוי: אני יוצא מתוך נקודת הנחה שיש כאן החלטה תמימה.

מאיר יצחק הלוי: זו נקודת המוצא, שבחרו מספר לא באוויר, אלא אז זו הייתה ההערכה, יש מה שנקרא שיפור משמעותי.

מאיר יצחק הלוי: ולכן אני רוצה לבקש שאילת והאזור – בעיקר אילת, אבל אילת זו לא רק אילת, זו גם הערבה התיכונה וגם המועצה האזורית חבל אילות – האזור הפריפריאלי ביותר במדינת ישראל – על זה אין עוררין – יוכלו ליהנות מהתנובה של השדה, שאם תרצו, פגע פגיעה אנושה באיכות החיים של התושבים הללו.

מאיר יצחק הלוי: ואני חושב שרק הגון ורק צודק – והעובדה היא שהם נתנו כסף, זה לא שלא נתנו כסף.

מאיר יצחק הלוי: מישהו הסכים להיגיון הזה – נפגעתם, תקבלו.

מאיר יצחק הלוי: נפגעתם ב-8 מיליארד, תקבלו 800, עכשיו אנחנו אומרים יש 40 ומשהו, תקבלו את החלק היחסי.

מאיר יצחק הלוי: הבקשה שלי: אחת, שנדע לתחם את הדלתא הזאת, דלתת הרווח לטובת האזור ונמשיך לתגבר את התוכניות על פי מה שכבר דיברה PwC, אלו תוכניות קיימות.

מאיר יצחק הלוי: אנחנו לא ממציאים כלום.

מאיר יצחק הלוי: דרך אגב, אנחנו מאוד אהבנו את העבודה עם PwC, אנחנו כהנהגת עיר, יחד עם האוצר, עם כל המשרדים.

מאיר יצחק הלוי: דרך אגב, כל המשרדים הרלוונטיים היו שותפים לעבודה הנפלאה הזאת.

מאיר יצחק הלוי: הדבר הנוסף שעולה לפתחנו, אדוני היושב-ראש, אנחנו מעלים היום את הנושא של כביש הערבה.

מאיר יצחק הלוי: אז מי שמזגזג ויש לו דאגות, הנה, אני מפנה אותו לעוד מקור, שנגדיר אותו מקור בלתי ידוע או מפתיע לטובה, תגדירו אותו איך שרק רוצים כדי שאותו אזור יקבל את מה שמגיע לו.

מאיר יצחק הלוי: אני רוצה להגיד עוד משפט אחד, ואני אומר את זה פה לחבריי חברי הכנסת.

מאיר יצחק הלוי: כביש הערבה הוא כביש דמים, נקודה.

מאיר יצחק הלוי: כביש הערבה גובה בכל שבוע קורבנות.

מאיר יצחק הלוי: כביש הערבה גובה בכל שבוע קורבנות בגלל שנסגר שדה דב, ואני אומר את זה קטגורית כי הנתונים הם נתונים, אי אפשר להתכחש לזה.

מאיר יצחק הלוי: אפשר ללכת לחברת המחקר שלנו ולהוציא את הנתונים, ללכת למשטרה ולהוציא את הנתונים.

מאיר יצחק הלוי: לנסוע, כמו שאני נוסע, בכל שבוע על כביש הערבה – ואני אומר לכם, אני נוסע מודאג.

מאיר יצחק הלוי: אני נוסע מודאג.

מאיר יצחק הלוי: ולכן אם השיקול של מישהו שהכביש הוא לא כלכלי – יש כל מיני נוסחאות מצחיקות שמסתדרות על פי הצרכים – אז אני אומר הבאנו לכאן משאב שיכול לסייע.

מאיר יצחק הלוי: או נושאים אחרים שנמצאים על סדר-יומה של העיר אילת ועל סדר-יומו של האזור.

מאיר יצחק הלוי: זה אזור מאתגר.

מאיר יצחק הלוי: צריך לזכור, אזור הערבה הוא 19% משטחה של מדינת ישראל, מתגוררים בו פחות מ-1% מתושבי מדינת ישראל.

מאיר יצחק הלוי: כמו שחברת PwC, כמו שאלי לנקרי והנהלת העירייה, כמו ההנהגה הקודמת, חשבו, בעבודה נכונה אפשר להפוך את האזור הזה לאזור שיהיה אזור מניב למדינת ישראל, ודאי וודאי מזמין את תושבי מדינת ישראל להתגורר.

מאיר יצחק הלוי: והיה כבר מי שרצה להפריח את השממה בכל מיני צורות ואופנים, אז הנה דוגמה מצוינת והנה משאב.

מאיר יצחק הלוי: יכול להיות שהמשבר הקשה הזה, שנקרא לו משבר שדה דב, יצמחו גם הזדמנויות לטובת התושבים שנפגעו יותר מכל דבר.

מאיר יצחק הלוי: בקשתי אליך, אדוני היושב-ראש, שנתכנס עוד בטרם מאשרים את תקציב 2022-2021 ונדע איך תושבי האזור זוכים לעדנה ומקבלים את מה שהם צריכים לקבל לאור המשתנה הדרמטי הזה – מתקבולים בסך 8 מיליארד לתקבולים בסך 45 מיליארד, נדמה לי שזה מעל לפי 5.

מאיר יצחק הלוי: אין שום היגיון שלא ניהנה.

מאיר יצחק הלוי: זו האמירה שלי.

מאיר יצחק הלוי: תודה רבה.

אלכס קושניר: אני רק רוצה שתתייחס לעוד נושא, תעדכן אותנו.

אלכס קושניר: מה קורה עם הנושא של – זה נקרא האוטובוס האדום?

אלכס קושניר: או האוטובוס הלבן?

אלכס קושניר: באיזה צבע?

מאיר יצחק הלוי: החלטת לזרות מלח על פצעיי אני מבין.

אלכס קושניר: אני לא זוכר מה הצבע של האוטובוס, אבל זה אוטובוס שאמור להסיע תושבי אילת משדה התעופה בן גוריון לתל אביב וחזרה.

מאיר יצחק הלוי: רק שתדע, גם עורך הדין ינקי וגם כמובן לנקרי – תקשיב טוב, אני לא רוצה להלאות.

מאיר יצחק הלוי: הוקמה ועדה בזמנו על ידי שר התחבורה ישראל כץ שנקראת ועדת צ'רלי.

מאיר יצחק הלוי: כך היא נקראת, צ'רלי היה סמנכ"ל בכיר במשרד התחבורה.

מאיר יצחק הלוי: והוועדה ישבה והכינה חלופות לתושבי אילת לאור המשבר.

מאיר יצחק הלוי: אחת מהן הייתה שיהיה אוטובוס למי שבא ליום אחד, או חולים, שברגע שבו הוא יורד מהמטוס בבן גוריון אחרי שהוא היטלטל והיטלטל, כדי שהוא לא יצטרך לנסוע ומשם לרכבת, ומהרכבת – ויגיע בסוף לבלינסון חצי מת, אמרו ניקח אוטובוס, שהעלויות שלו, אדוני היושב-ראש, שנתית, הן קמחא דפסחא, זה זוטות.

מאיר יצחק הלוי: ובהחלטה, שהיא החלטה טכנית, החליטו לבטל את האוטובוס האדום.

מאיר יצחק הלוי: כששוחחתי עם מי ששוחחתי בעניין, התשובות היו תשובות מגומגמות.

מאיר יצחק הלוי: ואם רצו להכביד יותר על תושבי אילת, ובעיקר על התושבים החולים, שלהם זה נועד, הצליחו לעשות זאת בצורה הכי - - -

אלכס קושניר: האוטובוס לא פועל היום?

מאיר יצחק הלוי: עד כמה שאני יודע, האוטובוס לא פועל היום.

מאיר יצחק הלוי: הוציאו אוטובוס החוצה והוא אמור לתת שאטל לרכבת.

מאיר יצחק הלוי: ותושבי אילת הם לא תושבים סוג ד'.

מאיר יצחק הלוי: תושבי אילת גם כך גרים באזור הרחוק ביותר במדינת ישראל.

מאיר יצחק הלוי: פגעו בהם בצורה לא חכמה, ראוי לתת להם מידה מסוימת של עדנה ואיכות חיים.

מאיר יצחק הלוי: לא צריך להתנצל על כך שגרים בעיר הפריפריאלית ביותר במדינת ישראל.

מאיר יצחק הלוי: עד כאן, ואני מקווה שזעקתם של התושבים באמצעותי ובאמצעות לנקרי - - -

נירה שפק: קושניר, לשאלתך, שווה להביא לכאן – אנחנו רואים שיש שלוש סוגיות של הבטחות שנאמרו לנו כאן שצריך לעשות עליהן בקרה.

נירה שפק: פעם אחת זה הסעות חיילים בימי א'.

נירה שפק: אנחנו רואים את התמונות.

נירה שפק: ראינו את התמונה של תא המטען עם החיילים וזה בכל הארץ, בדגש לדרום.

נירה שפק: פעם שנייה, כל עבודות התשתית ברכבת שנאמר שבכל מקום שאליו הרכבת לא מגיעה תיתן חלופה – אני אומרת לך שלהגיע מתל אביב לעוטף עזה, לעיר שדרות, לאופקים, בשעה 18:00 זו הרכבת אחרונה.

נירה שפק: זאת אומרת שאם אני רוצה ליהנות מתרבות במרכז, אני לא יכולה, אם אני עובדת, אני לא יכולה.

נירה שפק: אלו אמירות שנאמרו כאן ותפקידנו כוועדה פרלמנטרית לקחת את כל הדברים האלה, לבקש לרכז לנו ולהביא אותם לכאן.

נירה שפק: זה מתחבר גם לאותו אוטובוס.

נירה שפק: בסוף אנחנו צריכים לעשות בקרה על ההתחייבויות שנאמרות כאן, גם אם אנחנו קואליציה.

אלכס קושניר: אני מבקש מחברי הכנסת לתת לראש העירייה להציג את הדברים ואז להתייחס.

אלכס קושניר: ראש עיריית אילת, אלי לנקרי.

מאיר יצחק הלוי: דרך אגב, ראש עיריית אילת ליווה את התהליך הזה באופן מאוד מאוד אקטיבי בתפקידו הקודם.

אלי לנקרי: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

אלי לנקרי: ראשית, אני מבקש להודות לך, היושב-ראש, על עצם קיומו של הדיון הזה, להודות לחברי הוועדה, חברי הכנסת, להודות לחברי, חבר הכנסת מאיר יצחק הלוי, ראש העיר היוצא שיזם את הדיון הזה.

אלי לנקרי: אני אפתח דווקא בדברים האחרונים שלך והתשובה של מאיר, כי זה מדהים בעיני שהמדינה מכניסה – והולכת להכניס – עשרות מיליארדי שקלים מפינוי שדה דב, ובעיה פעוטה כמו שאטל בעלות של פחות ממיליון שקל לשנה – בעלות של פחות ממיליון שקל לשנה – מפסיקים בתירוצים שאין תקציב ודברים שלא יכולים לעניין אף אחד, בוודאי לא את תושבי אילת שסובלים – וסבלו כמובן – מסגירתו של שדה דב.

אלי לנקרי: שמעתי בקשב רב את ראש העיר היוצא, את ידידי מאיר, והוא הרחיב בהחלט את היריעה ועדיין חשוב לי לומר: חברות וחברים, השנים האחרונות, וביתר שאת 18 החודשים האחרונים שבהם מדינת ישראל וכל העולם מתמודדים עם מגפת הקורונה, היו לעיר אילת קשים, קשים מנשוא.

אלי לנקרי: הפגיעה הקשה בענף התיירות הביאה את העיר למשבר אולי הקשה בתולדותיה.

אלי לנקרי: נכון, צריך לומר שהחודשים האחרונים משיבים במעט את החיוך ללחיים של התושבים ובעלי העסקים, וזה גם המקום לברך את עמדת הממשלה הנוכחית שמאפשרת חיים לצד הקורונה.

אלי לנקרי: המדיניות הזאת היא בפירוש חבל הצלה אדיר לעיר אילת.

אלי לנקרי: אם תשכיל הממשלה להחזיר את פעילות האי הירוק לעיר – אני מנצל את ההזדמנות הזאת לבקש את זה שוב – זה יבטיח את המשך הפעילות הכלכלית של העיר בבטחה.

אלי לנקרי: אם כי צריך לומר שהיציאה מהמשבר הזה צפויה להיות ממושכת וקשה לעיר אילת.

אלי לנקרי: אבל כאמור, האירועים שהשפיעו על העיר לא התחילו עם הקורונה.

אלי לנקרי: סגירת שדה דב ביוני 2019 הנחיתה מכה קשה לתושבי העיר.

אלי לנקרי: מאיר הזכיר את הסופה עם הנזקים העצומים שהיו על העיר.

אלי לנקרי: חייבים לומר שגם ללא האירועים של השנים האחרונות, אילת סובלת במשך כל השנים מתת השקעה של המדינה בעיר.

אלי לנקרי: סגירת שדה דב ומגפת הקורונה חידדו את הבעיות ואת האתגרים שמהם סובלים תושבי העיר אילת, ובראשם הייתי מציין את שירותי התחבורה הירודים והמסוכנים.

אלי לנקרי: מאיר הזכיר את מסוכנות כביש הערבה, ואכן הכביש הזה מסוכן.

אלי לנקרי: ובחודשים האחרונים, כשעלתה התנועה על הכביש, למה היא עלתה?

אלי לנקרי: משום שהטיסות פחתו, משום שהכדאיות לטוס פחתה באופן רציני.

אלי לנקרי: ואני יכול לספר לכם שאם עד לסגירת שדה דב 23%-22% מהמגיעים לאילת בכלל היו מגיעים בטיסה, היום זה ירד ועומד על כ-12%-10%.

אלי לנקרי: המשמעויות ברורות – כל האלפים האלה נוספו לכביש ומביאים תאונות קשות.

אלי לנקרי: הדברים, כפי שאמר ידידי וחברי מאיר, מוכחים בנתונים ובמספרים.

אלי לנקרי: יש כמובן את תשתיות התחבורה ושירותי התחבורה, שכפי שאמרתי, הם נחותים ומסוכנים.

אלי לנקרי: כמובן ששירותי הרפואה, שהם ירודים משמעותית ביחס לכל תושב במדינת ישראל – ובסוף תזכרו שתושבי אילת נדרשים להגיע למרכזים רפואיים במרכז הארץ בגלל ששירותי הרפואה כאן באילת, כפי שאמרתי, נחותים ביחס לכל הארץ וזה מצריך את התושבים להגיע למרכזים רפואיים במרכז לכל דבר: לבדיקה, לטיפול וכולי.

אלי לנקרי: מצד שני, צריך לומר שגם נוצרו הזדמנויות חדשות שאם נשכיל למצות אותן, אילת תעלה על דרך המלך ותתרום תרומה משמעותית לכלכלת מדינת ישראל.

אלי לנקרי: אני אומר את הדברים באופן ברור בהכירי היטב את העבודות שנעשו כאן, את העבודה של PwC שמאיר הזכיר אותה.

אלי לנקרי: אגב, צריך לומר, העבודה הזאת, לפי בקשת המדינה, לפי בקשת משרד האוצר, חייבה את מי שהכין אותה לייצר בראש ובראשונה פתרונות שהם בעלי כדאיות כלכלית מובהקת למדינת ישראל ולא רק לעיר אילת.

אלי לנקרי: וזה מה שאכן נעשה.

אלי לנקרי: מה שמופיע שם בתוכנית בעל כדאיות כלכלית מובהקת למדינת ישראל.

אלי לנקרי: צריך להגיד, ההכנסות שצפויות משדה דב, שסגירתו העצימה את הבעיות של אילת, שצפויות, כפי שאמר מאיר וכפי שפורסם, להיות גדולות משמעותית מהתחזית, יכולות וצריכות להיות מקור לסגירת הפערים האלה ולהגדלת ההקצאה הממשלתית לשיפור התשתיות שיקדמו את העיר אילת ויסגרו פערים מול ערים אחרות.

אלי לנקרי: מה אנחנו מבקשים בסך הכול?

אלי לנקרי: שירותי תחבורה נאותים שיאפשרו לנו חיבור טוב למרכז הארץ, שירותי רפואה טובים וסבירים שיקטינו את הצורך להגיע למרכזים רפואיים במרכז הארץ, כמובן גיוון של מקורות התעסוקה, שזה לב העבודה של PwC.

אלי לנקרי: דברים שיש לרוב תושבי מדינת ישראל.

אלי לנקרי: אני חייב לומר, ההגעה למרכז הארץ הפכה להיות סיוט, בין אם זה בטיסה ובין אם זה ברכב.

אלי לנקרי: בטיסה זה הפך להיות סיוט של ממש אחרי סגירת שדה דב, וברכב זו סכנה של ממש.

אלי לנקרי: מאיר הזכיר את החלטת הממשלה, ובזה אני אסיים.

אלי לנקרי: מאיר הזכיר את החלטת הממשלה המקורית בסדר גודל של 810 מיליון שקל.

אלי לנקרי: מי שעצר אותה היה היועץ המשפטי לממשלה, זה היה ערב בחירות.

אלי לנקרי: הוא סבר שזה עלול להיתפס כשוחד בחירות ולכן הוא עצר.

אלי לנקרי: אבל כל ההחלטה הזאת אושרה על ידי הממשלה, וכפי שמאיר אמר, זה היה אמור להיות סוג של מעשר מסך כל ההכנסות.

אלי לנקרי: גם אם זה לא כתוב בשום מקום, אלה היו ההסכמות העקרוניות.

אלי לנקרי: בבקשות שלנו אנחנו מדברים על הרחבה ושדרוג כביש הערבה, על חיבור רמון לאילת בחיבור תחבורתי מהיר וטוב, על סיום התכנון של הרכבת – כן, סיום התכנון של הרכבת והוצאה לדרך של הפרויקט הזה, שבסוף יפתור את כל בעיותיה של אילת.

מאיר יצחק הלוי: גם זו החלטת ממשלה.

מאיר יצחק הלוי: יש החלטת ממשלה בעניין, לתכנון.

אלי לנקרי: אני לא מדבר על הדברים הקטנים של חידוש השאטלים בין נתב"ג לבין מרכז תל אביב, השלמות כבישים עוקפים באילת וכולי.

אלי לנקרי: שיפור שירותי הבריאות – צריך לעשות את זה כמובן בשיתוף פעולה עם משרד הבריאות.

אלי לנקרי: כמובן כל מה שאמור להיות בתחומי התיירות ובתחום התעסוקה – כאן אנחנו באים, אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת עם תוכנית מוכנה, תוכנית שמנצלת את היתרונות הגדולים שיש לאילת, תחומים חדשים שמביאים לגיוון מקורות התעסוקה ומשפרים את איכות החיים של העיר.

אלי לנקרי: בסוף אנחנו רוצים לשפר את איכות החיים של התושבים באילת ולהביא לצמיחה של העיר, צמיחה מאוזנת.

אלי לנקרי: אלה הדברים, אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, ואני אשמח להשיב לכל שאלה שתעלה כאן.

אלי לנקרי: תודה רבה.

אלכס קושניר: תודה רבה, אדוני ראש העיר.

אלכס קושניר: חברי הכנסת בבקשה.

אלכס קושניר: עופר כסיף.

עופר כסיף: תודה רבה.

עופר כסיף: אני רוצה להביע תמיכה וגם להודות לידידי על העלאת הנושא החשוב הזה.

מאיר יצחק-הלוי, 12: הוזכר קודם בקצרה שצריך לתת את הדעת על כך שהעיר אילת הוזנחה במשך שנים, שלא לומר הופקרה.

מאיר יצחק-הלוי, 12: ב-2018 הממ"מ הוציא מסמך על המתחולל באילת, כמובן הכלכלי.

מאיר יצחק-הלוי, 12: אני רק רוצה להזכיר כמה דברים – אומנם זה היה ב-2018, תקן אותי אם אני טועה, אבל עד כמה שאני יודע, המצב רק החמיר מאז.

מאיר יצחק-הלוי, 12: קודם כל, יש האטה בגידול האוכלוסייה, הגירה שלילית, שכר ממוצע נמוך בהשוואה לשכר הממוצע בארץ בכלל, פחות מ-1% התחלות בנייה חדשות, כך זה היה ב-2018.

מאיר יצחק הלוי: בעניין הזה חל שיפור יפה.

עופר כסיף: אוקיי.

עופר כסיף: וכן הלאה, יש פה עוד כל מיני דברים, אני לא רוצה להלאות את החברים עם כל הפרטים.

עופר כסיף: אני חושב שההגירה השלילית, עד כמה שאני יודע, וגם – תקן אותי – ההזדקנות של האוכלוסייה אלה שתי תופעות שפוגעות בעיר ומסכנות את העתיד שלה.

עופר כסיף: אני רוצה להזכיר כאן היבט אישי.

עופר כסיף: בזמנו, לפני הרבה שנים, לימדתי תקופה מאוד מאוד קצרה בשלוחה של בן גוריון באילת.

עופר כסיף: והסיבה שזו הייתה תקופה מאוד קצרה היא שמשום שהחוג שלימדתי בו נסגר.

עופר כסיף: זה מבורך כמובן שיש שלוחה של בן גוריון באילת, אבל צריך לדאוג לכך ש – זה נשמע אולי חלום באספמיה שיום אחד תהיה שם אוניברסיטה.

עופר כסיף: למה שלא תהיה שם?

מאיר יצחק הלוי: קמפוס בן גוריון באילת חי, נושם ועוד בועט.

עופר כסיף: כן, כן, אני לא אמרתי שהוא לא חי, נושם וקיים.

עופר כסיף: אני אומר שבזמנו – זה היה לפני הרבה שנים – החוג שלימדתי בו - - -

מאיר יצחק הלוי: עופר, אין ספק שבאילת יש אתגרים דמוגרפיים מיוחדים במינם ומיוחדים לאילת.

עופר כסיף: נכון.

עופר כסיף: אבל אני אומר שההצעה להשקיע יותר – ויש עכשיו את האפשרות – היא לא רק מבורכת, היא הכרחית לעתיד של העיר ושל תושביה.

עופר כסיף: לכן אני חושב שאנחנו צריכים להתגייס לעניין.

מאיר יצחק הלוי: תודה רבה עופר.

מאיר יצחק הלוי: חברת הכנסת נירה.

נירה שפק: היה חשוב לי לשמוע, ההגדרה שהייתה לנו היא לראות מה המשמעויות התקציביות לאור מה שנקרא שיווק שטחי דב.

נירה שפק: חסר לי להתייחסות שלנו את החבר'ה של התכנון, להגיד לנו מה הסטטוס, מה המדיניות, מה נעשה.

נירה שפק: אני אבקש שנמשיך את זה, אבל בסוף אנחנו מוצאים את עצמנו נותנים פלסטרים – אנחנו מחזיקים את החלטת ממשלה 566 לכל נושא עוטף עזה.

נירה שפק: אנחנו מחזיקים את ההחלטה לאשקלון וסביבתה.

נירה שפק: אנחנו רואים את העיר אילת, ובסוף אנחנו צריכים לראות איך נותנים מענה ולא רק משאירים אותנו עם דוחות ביד לדברים האלה.

נירה שפק: אני קראתי את החומרים שנכתבו, כולל הבחינה שנעשתה להחלטת ממשלה 4662 של עמותה, המרכז להעצמת האזרח.

נירה שפק: לקחו שם את ההחלטה סעיף-סעיף וכתבו בטבלה – ממש בטבלה – מה נעשה, מה לא נעשה.

נירה שפק: בדקתי אצלי, והרוב נכון.

נירה שפק: זאת אומרת, זה משקף בצורה מהממת, ואני יותר מוטרדת מהנושא של שיווק קרקע.

נירה שפק: כי בסוף שווקו עוד קרקעות.

נירה שפק: מי אמר שרק על שדה דב?

נירה שפק: העיר אילת בעצמה – יצאה תוכנית לבסיס חיל הים באילת.

נירה שפק: מעבר לשיווק הקרקע וההכנסה של תיירות, בינוי וכולי, מה עושים עם זה?

נירה שפק: איך זה מתחלק?

נירה שפק: יש תוכנית שלמה להוצאת בסיסי צה"ל ממרכזים, כמו פינוי צריפין, פינוי מתחם גלילות, בה"ד 15, וכולי.

נירה שפק: מה קורה עם כל המתחמים האלה שמפנים אותם?

נירה שפק: איפה מתקצבים את הצמיחה הדמוגרפית או את המענה בדיור, כמו שראינו בדיונים שהיו לנו פה, על בעיות הדיור במרכז הארץ או באזורים רווים?

נירה שפק: ואיפה מאפשרים את מה שאנחנו רוצים, שזה יעבור לפריפריה, שזה יעבור ליתר המקומות?

נירה שפק: אני מנצלת את ההזדמנות הזאת של השיח על אילת קודם כל להגיד בואו נפתח את זה רחב, ואולי אם נפתח רחב ונקבל סדר עדיפות, גם נוכל לעשות בקרה יותר מסודרת לעיר אילת.

נירה שפק: הדבר האחרון שאני רוצה להגיד, שהדוח הזה מראה שברוב המקרים ברוב ההחלטות הסעיפים לא התקבלו ולכן אני חושבת לעשות דיון מעבר להחלטה הזאת.

נירה שפק: לעשות עבודה מקדימה של נציגי משרדי ממשלה שהתחייבו לתהליכים.

נירה שפק: במקום לראות לא ישים, לא ישים, לא ישים, לא ישים, או יישום חלקי, לראות מה התוכנית הרב שנתית לבצע את זה, זה התפקיד שלנו.

מאיר יצחק הלוי: נירה, החלטתי להציף את הנושא משום שראינו את התגמולים מהשיווק בין מה שנאמר לבין מה שקורה, והפערים הם פערים דרמטיים.

מאיר יצחק הלוי: אמרתי בצורה מאוד מאוד זהירה שאני מקווה שהנתון שקיבלנו הוא לא נתון מבוית, שמסדרים אותו.

מאיר יצחק הלוי: זה דבר אחד, ואני אומר דברים קשים.

מאיר יצחק הלוי: הדבר השני שאני אומר פה בצורה הכי ברורה, העיר אילת והאזור – חשוב, אני מדבר על אזור הערבה.

נירה שפק: נכון, וחבל אילות.

מאיר יצחק הלוי: לשמחתי, תוכניות סדורות יש בכל תחום שאמור לשפר את החיים של תושבי הסביבה.

מאיר יצחק הלוי: יש באילת כ-65,000 או 67,000 תושבים, בשתי המועצות האחרות יש עוד אלפי תושבים, ואני חושב שהיום אנחנו בשלים להגיש תוכניות מסודרות מתקציבים שאנחנו - - -

נירה שפק: הבעיה היא לא ברצון של העיר אילת.

נירה שפק: לפני המון שנים – אפשר להגיד לטובה או לרעה, אבל הטכניקה פעלה – היה את אוטובוס המנכ"לים.

נירה שפק: פעם בשבוע מנכ"ל משרד ראש הממשלה היה לוקח את כל המנכ"לים ותביאו שיעורי בית.

נירה שפק: תבואו ותגידו לי מה עושים.

מאיר יצחק הלוי: בעבודה של PwC כל המנכ"לים הרלוונטיים השתתפו בדיון.

מאיר יצחק הלוי: כולם.

נירה שפק: לא, אבל צריך לעשות בקרה על הדברים האלה, וזה משהו שאולי אנחנו צריכים להחזיר עטרה.

נירה שפק: אני מסתכלת רק על נושא התחבורה, שהוא נושא מאוד מאוד מהותי במרחק מאילת ולראות מה מגיעים ומה מקבלים שם.

נירה שפק: אז יש חלק שקיבלו תלת-יומי לאילתים בעיר תל אביב, אבל הנסיעה, תשתיות הכבישים, כל הדברים האלה, אנחנו רואים את המחירים שהם משלמים.

נירה שפק: אני באופן אישי רוצה להגיד שהחשיבות של קידום אילת בכל התחומים – גם החקלאות הימית שתהיה כתובה כאן, היא לא מוזכרת.

נירה שפק: יש כאן עשרות סעיפים - - -

מאיר יצחק הלוי: אחד מנושאי הליבה בהיבט התעסוקתי נמצא שם.

נירה שפק: בדיוק, אם אנחנו רוצים לחזק את המחקר ואת החקלאות ואת התעשייה ואת האנשים, חשוב לראות מה המענה לזה.

נירה שפק: אני חושבת שאנחנו צריכים לקיים כאן דיון – זה מקור תקציבי כשאתה מדבר על הדבר הזה, ואני מבינה מאיפה באת, אבל השיח צריך להיות מעבר לזה כי באנו לשרת את כולם.

נירה שפק: אני באה מאזור שאנחנו לא משרתים – אני לא כוח אלקטורלי בעוטף עזה.

נירה שפק: אתה לא כוח אלקטורלי באילת.

נירה שפק: אבל ממתי - - -

מאיר יצחק הלוי: אבל את מייצגת את האזור בצורה ראויה להערכה.

נירה שפק: אבל ממתי אנחנו עושים את הדברים האלה על פי כוח אלקטורלי?

נירה שפק: האינטרס של כולנו הוא שאילת תפעל.

נירה שפק: ולכן אני חושבת שאנחנו צריכים לקחת את זה צעד אחד קדימה.

מאיר יצחק הלוי: אני מציע שנשמע את שתי חברות הכנסת, גם את ג'ידא וגם את אימאן, ולאחר מכן נאפשר לצוותים המקצועיים להתייחס.

מאיר יצחק הלוי: בבקשה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: תודה רבה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: כמי שגם חיה בצפון, שזו גם פריפריה, אני מבינה טוב מאוד ברמה היום-יומית מה זו באמת פריפריה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: כשאני נוכחת בדיונים כאן וגם בדיונים אחרים, אני רואה שרחוק מהעין זה רחוק מהלב.

ג'ידא רינאוי-זועבי: לגור בצפון או בדרום זה אומר בהכרח, לצערי הרב, שירותים פחות איכותיים גם בבריאות, גם בתחבורה, גם בחינוך, גם בתעסוקה, גם בתרבות ובעוד ועוד נושאים אחרים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני לא אומרת את זה מתוך בכיינות, חס וחלילה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני אומרת שיש לפריפריה דברים מצוינים להציע לחברה ולעתיד של המדינה, אבל יש דברים שהם באחריות של המדינה לספק בצורה איכותית ונאותה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני שומעת את הנושא של אילת, ואני רוצה להתמקד דווקא בנושא אחד שפשוט מזעזע אותי ברמה האישית, וזה הסיפור של כביש הערבה, כביש המוות.

ג'ידא רינאוי-זועבי: כשאני שומעת שמישהו מתוך הממשלה – אם זה פקיד שאומר ומתייחס לכביש הערבה, כביש מוות, מתוך כדאיות כלכלית, זה מזעזע, חבר'ה.

אלכס קושניר: אז לא.

אלכס קושניר: אסור לנו גם כחברי כנסת וגם כמנהיגים וגם כפקידים מקצועיים, אסור לנו להתייחס לנושאים כאלה של כביש מוות מתוך כדאיות פיננסית.

אלכס קושניר: אסור.

אלכס קושניר: אסור.

נירה שפק: ההגדרה של כביש אדום זה לפי כמות מתים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: ולכן הנושא הזה של פריפריה הוא לא רק אם זה כדאי או לא כדאי כלכלית.

ג'ידא רינאוי-זועבי: זה לא רק אם אנחנו רוצים קצת לחסוך או לא לחסוך לקופת המדינה, אלא איך לספק מתוך התקציב של המדינה שירותים איכותיים לפריפריה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: תודה רבה.

אימאן ח'טיב יאסין: אני גם רוצה לדבר על הפריפריה.

אימאן ח'טיב יאסין: נכון, אילת היא במוקד הדיון, אבל צריך לזכור – אם אנחנו מדברים על אילת כעיר תיירות וכמשהו מרכזי במדינה ושנמצאת בפריפריה, אני חייבת להזכיר את נצרת.

אימאן ח'טיב יאסין: מגיע לאילת, אבל מגיע גם לנצרת.

אימאן ח'טיב יאסין: נצרת בשנתיים האחרונות ספגה רבות.

אימאן ח'טיב יאסין: גם היא נחשבת לעיר תיירות בינלאומית עולמית.

אימאן ח'טיב יאסין: יש לה מקום דתי היסטורי בכל העולם.

אימאן ח'טיב יאסין: ולא רק לדעתי – העובדות מדברות, נצרת מופקרת מזה שנתיים.

אימאן ח'טיב יאסין: היא קיבלה מכות כלכליות מאוד קשות בגלל הגלים של הקורונה בשנה שעברה.

אימאן ח'טיב יאסין: אני חושבת שמן הראוי לשים גם אותה על השולחן ולתת מענה ובדיקה יסודית ולא להישאר ברמה של דיבורים שוב פעם.

אלכס קושניר: אני רוצה לשמוע את נציגי הממשלה, קודם כל לגבי הערכות תקציביות של הכנסות משיווק הקרקעות בשדה דב, כמה אתם מעריכים את זה ומה דעתכם על הסוגיות שהועלו פה על ידי חברי הכנסת.

נירה שפק: קושניר, כשלא היית פה ביקשתי שיפרטו אם יש להם גם מעבר – גם על בסיס חיל הים באילת שמפונה ומיועד, גם פינוי גלילות, גם על פינוי צריפין.

נירה שפק: בסוף יש כאן מאגר של תעדוף המדינה.

נירה שפק: אם יש.

נירה שפק: אם יש.

אלכס קושניר: אבל אני רוצה למקד את הדיון הזה על הסיפור של שדה דב וגם על הנושא של פינוי חיל הים באילת, ששם אני מבין שזו איזושהי בעיה נקודתית שיכולה הייתה להיפתר כבר מזמן.

אלכס קושניר: בבקשה, מי מתייחס?

רותם ברמלי: רותם ברמלי, אני מאגף תקציבים באוצר, רפרנט רמ"י, רשות מקרקעי ישראל.

רותם ברמלי: ההכנסות משדה דב מיועדות לממן את פינוי מחנות צה"ל לנגב, זה פרויקט מאוד גדול שעולה עשרות מיליארדי שקלים.

רותם ברמלי: הן מיועדות לממן את הסכמי הגג שרמ"י חתומה עליהם, קדמי מימון וכולי.

רותם ברמלי: בנוסף למימון הזה של הוצאות הממשלה, ההכנסות מיועדות גם למימון הגירעון הממשלתי.

רותם ברמלי: כמו שאתם יודעים, בתקופת הקורונה - - -

אלכס קושניר: לא, לא, שנייה רותם.

אלכס קושניר: אתם הערכתם את ההכנסות משיווקי הקרקעות ב-8 מיליארד, זה נכון?

רותם ברמלי: אני לא יודע לאמת את זה.

רותם ברמלי: אני ספציפית לא הערכתי את זה ב-8 מיליארד שקל.

אלכס קושניר: מי כן העריך?

רותם ברמלי: אם ראש העיר לשעבר אמר שזה מה שדובר על ידי הממשלה - - -

מאיר יצחק הלוי: אני נשען על מה שאתם אמרתם, מאיפה אני יודע להעריך?

אלכס קושניר: שנייה, שנייה.

אלכס קושניר: יש משהו בכתובים לגבי ההערכות שלכם, אז, כשהערכתם?

רותם ברמלי: ההערכות משיווק של קרקעות – אנחנו רואים את זה לא רק פה – מאוד משתנות.

רותם ברמלי: הן משתנות גם ביחס לזמן, גם ביחס לזה - - -

אלכס קושניר: עזוב.

אלכס קושניר: תקשיב, רותם, רותם, הדיון כאן הוא דיון נקודתי על מקרה ספציפי, לכן אל תספר לי את כל ההיסטוריה של שיווק הקרקעות במדינת ישראל מקום המדינה.

אלכס קושניר: זה לא מעניין אותי.

אלכס קושניר: אני שואל שאלה פשוטה, תענה לי תשובה פשוטה.

אלכס קושניר: האם הערכתם את שווי הקרקעות בעת פינוי שדה דב?

אלכס קושניר: אם כן, בכמה הערכתם אותו?

אלכס קושניר: זה מה שאני שואל.

מאיר יצחק הלוי: ומה השווי היום?

מאיר יצחק הלוי: תגיד לו.

אלכס קושניר: לא, לא, שנייה.

אלכס קושניר: שאלה-שאלה, מאיר.

אימאן ח'טיב יאסין: אחת-אחת.

אימאן ח'טיב יאסין: הם לא יודעים, כבר אמרו.

רותם ברמלי: על ה-8 מיליארד שקל – אני יכול לבדוק אם בדיוק נעשתה עבודה ואם יש עדכונים לגבי זה.

נירה שפק: אבל זה הנושא של הדיון.

נירה שפק: בחייכם, זה הנושא של הדיון.

רות אפריאט: יש הערכות עדכניות.

אלכס קושניר: אני לא מבין משהו.

אלכס קושניר: אתה אומר שההכנסות משיווק הקרקעות בשדה דב אמורות לממן X, Y, Z – מנית פה הרבה מאוד דברים חשובים.

אלכס קושניר: כדי שתוכלו לדעת אם ההכנסות האלה יכולות לממן את כל מה שאמרת, זה אומר שבמקביל – הרי אתם אנשי מקצוע – אתם שמים איזושהי הערכה תקציבית על ההכנסות.

אלכס קושניר: אז מה ההערכה התקציבית של ההכנסות שהייתה אז והיום?

אלכס קושניר: זו שאלה פשוטה.

רותם ברמלי: אני אגיד.

רותם ברמלי: לגבי ההערכה שהייתה בזמנו – שוב, אני יכול לבדוק אם נעשתה הערכה מדויקת, ואם כן, נעדכן אתכם.

רותם ברמלי: לגבי הערכה מעודכנת, ההערכה שלנו היא שההכנסות משיווק המתחמים בסך הכול – וזה יתפרס להרבה מאוד שנים – תהיה בערך 27 מיליארד שקל.

רותם ברמלי: אבל שוב, אלו הערכות מאוד ראשוניות, זה תחום שהוא מלא באי ודאות ומלא בשינויים, אני לא צריך לספר לכם את זה, ולכן ההערכות האלה הרבה פעמים משתנות.

אלכס קושניר: לגבי החלק הראשון, של 100 – כמה יחידות דיור ראשונות, מאיר?

אלכס קושניר: הדירות הראשונות.

מאיר יצחק הלוי: 1,500.

אלכס קושניר: של 1,500 יחידות דיור.

אלכס קושניר: האם המידע הזה שההכנסות היו 4.5 מיליארד זה נתון מדויק?

רותם ברמלי: כן, אלה התוצאות של המכרזים.

אלכס קושניר: עד עכשיו.

מאיר יצחק הלוי: 1,500 מתוך 16,000 – פחות מ-10%.

רותם ברמלי: לא, אבל לא כל ה-16,000 הם של המדינה, רק חלק.

רותם ברמלי: לא כולם.

מאיר יצחק הלוי: היה יותר.

מאיר יצחק הלוי: היה יותר, על שטחים מסחריים.

מאיר יצחק הלוי: אני "שדדבולוג", אני מומחה לענייני שדה דב.

מאיר יצחק הלוי: תנו קצת דרך ארץ.

מאיר יצחק הלוי: אני אספר לכם שכל שדובר אז, אדוני היושב-ראש, דובר על הקצאת משאבים לטובת בסיסי צה"ל.

מאיר יצחק הלוי: אני לא רוצה עכשיו לפתוח איפה אנחנו עומדים עם בסיסי צה"ל, ואני מקווה שגם אתם לא רוצים לפתוח איפה עומד הנושא של בסיסי צה"ל.

מאיר יצחק הלוי: בדיון אחר תבקש לבדוק גם את הסוגיה הזו, איפה אנחנו עומדים בעניין הזה.

מאיר יצחק הלוי: אבל אני התייחסתי בתוך הדיונים לפני שנים אל אילת כאל עוד בסיס צבאי.

מאיר יצחק הלוי: מה דעתכם?

מאיר יצחק הלוי: להתייחס לאילת כאל בסיס צבאי.

מאיר יצחק הלוי: זה לא טוב?

מאיר יצחק הלוי: הם לא מספיק טובים, החיילים שקוראים להם תושבי העיר אילת?

אלכס קושניר: בבקשה, אני רוצה לקבל מספרים.

רות אפריאט: אתה רוצה שאני אתייחס על השיווקים?

רותם ברמלי: כן.

רות אפריאט: רות אפריאט, מנהלת החטיבה העסקית ברשות מקרקעי ישראל.

רות אפריאט: התוכנית הכוללת של שדה דב, תא/4444 מתייחסת ל-16,000 יחידות דיור בסך הכול.

רות אפריאט: מי שמכיר את שדה דב יודע שיש נתח משמעותי לא מבוטל של בעלים פרטיים, כך שאנחנו מדברים על יחידות דיור מדינה כ-9,700 יחידות דיור.

רות אפריאט: זה מחולק לשלוש תוכניות, התוכנית הראשונה שאושרה, תוכנית אשכול, שממנה שווק הנתח המשמעותי של 1,576 יחידות דיור, אכן השיאה הכנסה של כ-4.5 מיליארד שקלים.

רות אפריאט: שתי התוכניות הנוספות – יש עוד יתרה קטנה של כמה מאות יחידות דיור ועוד השכרה, אבל הרוב המוחלט של תוכנית אשכול של קרקעות המדינה שווק.

רות אפריאט: יש עוד שתי תוכניות שהן בהליכי תכנון.

אלכס קושניר: מה הצפי לשיווק?

רות אפריאט: אנחנו מקווים במהלך שנה.

אלכס קושניר: במהלך השנה הבאה?

רות אפריאט: כן, מבחינתנו כל מה שיהיה פנוי לשיווק, אנחנו מוציאים אותו מידית.

רות אפריאט: אבל שתי תוכניות שנמצאות בהליכי תכנון ואנחנו - - -

אלכס קושניר: ומה ההערכה להכנסה?

רות אפריאט: אפשר לקחת את התוצאות של השיווק של אותן 1,576 יחידות דיור, היה שווי ממוצע של כ-2.8 מיליון שקל ליחידת דיור.

רות אפריאט: כפי שרותם אמר, סך הכול יחידות מדינה כולל מה ששווק - - -

נירה שפק: בחלק מהמקומות כתוב – אני קוראת ב"גלובס", כולל ציטוטים שלכם כי אין לנו את החומר פה אז מאלצים אותנו - - -

רות אפריאט: ש-?

נירה שפק: 3.6, מתחמי בינוי, רשת מלונות.

רות אפריאט: אנחנו מדברים על ערך קרקע ללא פיתוח.

נירה שפק: זו בדיוק הנקודה.

נירה שפק: משפט כמו שאמרת, רותם – אנחנו לא באנו כאן לדאחקות.

נירה שפק: להגיד לנו – אנחנו רוצים מסמך.

נירה שפק: מסמך סדור.

נירה שפק: אני רוצה שאתה תבוא לכאן לדיון כזה ולא תגיד לי בינוי מחנות צה"ל, הסכמי גג, גירעון ממשלתי; אלא תבוא עם תוכנית, תגידו מה הולך לאן, כמה, מה היה היחס, מה נשאר, מה עלה.

נירה שפק: לבוא ולעשות איתי את השיחה שעשית עכשיו – פגעת בנו.

נירה שפק: עשית איתי דאחקות ואני לא אוהבת, אני לא טיפוס שעושים איתו דאחקות.

נירה שפק: אז אולי את תוכלי - - -

אלכס קושניר: אני אגיד לך יותר מזה, יכול להיות שכשאנחנו נראה את המסמך ונראה את השימושים, אנחנו נגיד אתם צודקים, אולי באמת לא צריך שום דבר לאילת כי הנושאים האלה יותר חשובים.

אלכס קושניר: אני לא יודע, יכול להיות שגם זה יקרה.

אלכס קושניר: אני כמובן מעריך שזה לא יקרה, אבל תיאורטית זה יכול לקרות.

אלכס קושניר: אבל אנחנו לא יכולים להגיע לפה לדיון – אני מזכיר לך שאת הזמן הזה יכולתי לנצל לדיון על חוק ההסדרים שעומד בפנינו.

אלכס קושניר: אנחנו לא באים לפה בשביל לבזבז את הזמן, ולכן אנחנו שואלים שאלות פשוטות ולא מקבלים תשובות.

אלכס קושניר: הרי במשרד האוצר אין שום תוכנית שיוצאת שהיא לא מתוקצבת.

אלכס קושניר: ואם היא מתוקצבת זה אומר שאתם צריכים להראות מה מקורות התקציב.

אלכס קושניר: וזה אומר שאתם צריכים לדעת בדיוק מה ההערכות.

אלכס קושניר: אם התוכניות נעשו ב-2019 כשפונה שדה דוב, זה אומר שכבר אז הייתם צריכים לתכנן קדימה וכבר הייתה לכם הערכה תקציבית על ההכנסות.

אלכס קושניר: ואם אתה לא יודע להגיד לי את זה, אז או שעשיתם עבודה לא מקצועית – ואני לא מאמין – או שאתה פשוט לא רוצה לומר לי, שזה מטריד אותי מאוד.

רותם ברמלי: אני אתייחס לזה.

רותם ברמלי: ההכנסות מפינוי המתחמים שעליהם יש את בסיסי צה"ל אמורים לממן את ההעתקה של הבסיסים לנגב.

רותם ברמלי: זאת אומרת ששווי הקרקעות אמור להיות בגדול בהתאמה לעלות הפינוי.

רותם ברמלי: כל יתרה מעבר לכך הולכת למימון הגירעון הממשלתי ולהפחתת החוב הממשלתי.

אלכס קושניר: מה המספרים?

נירה שפק: מה זה הסכמי - - - של רמ"י?

נירה שפק: מה המספרים?

נירה שפק: העברת בסיסי צה"ל לנגב – ואני כבר עשר שנים לא בצבא, הייתי בוועדה הזאת כשהייתי בצבא.

נירה שפק: המקורות היו מקורות ממלא גופים.

נירה שפק: השתנו דברים – בסיסים שהיו צריכים להגיע לא הגיעו.

נירה שפק: לא יכול להיות שיגידו שזה המקור.

מאיר יצחק הלוי: תזמין את בצלאל טרייבר לפה שיספר.

נירה שפק: כן, נזמין את טרייבר אולי, את בצלאל ואת ראש המינהלת.

נירה שפק: אנחנו מכירים את זה.

נירה שפק: חלקנו מכירים את זה מאוד.

נירה שפק: שתיים, אין דבר כזה אם יישאר אז ניתן לחוק – אנחנו ועדה שאמורה לפקח.

נירה שפק: האמירות הכלליות האלה לא מקובלות.

נירה שפק: לא מקובלות.

רותם ברמלי: אבל זה לא כללי, אני רוצה שתבינו.

רותם ברמלי: בתחום הזה עושים הערכות - - -

נירה שפק: סתם שאלה, זה כולל את העדכון האחרון שהיה של הפינוי והעדכון של 1,500 יחידות נוספות מצפון לחורבות שדה דב, שהכניסו את זה לתוכנית של פינוי שדה דב, שוועדת התכנון הוציאה לזה תיקון?

נירה שפק: האם זה חלק מהכסף, לא חלק מהכסף?

נירה שפק: אני רוצה לדעת על הכול.

נירה שפק: מכיוון שלא נתת לי נתונים, אני מוזנת מ"כלכליסט", "דה-מרקר", "גלובס", קוראת מה ההתייחסות שלכם.

נירה שפק: אני עושה את העבודה.

נירה שפק: אני רפרנטית, נעים מאוד.

נירה שפק: לא, אתה הרפרנט.

מאיר יצחק הלוי: רותם, אני אעזור לך.

מאיר יצחק הלוי: אתה יודע שבריאיון פרידה מעדיאל שמרון, המנכ"ל הקודם, עוד בטרם היה המפץ הגדול של השיווק, אז הוא כבר דיבר על 22 מיליארד שקל.

מאיר יצחק הלוי: עוד בטרם היה השיווק הראשון.

מאיר יצחק הלוי: כתוב.

מאיר יצחק הלוי: ראש המינהל, הוא מכיר את – גם הוא "שדדבלוג", תאמין לי, אני מכיר את העניין.

מאיר יצחק הלוי: ורותי, את מכירה את הדברים.

מאיר יצחק הלוי: את מכירה את הדברים.

מאיר יצחק הלוי: אם צחי דוד – הוא "שדדבלוג" מומחה, מומחה – אומר אנחנו נעבור את ה-42 מיליארד שקל, הוא אומר את זה – הוא יושב עכשיו באוצר, אני מניח ששני חדרים לידך, תשאל אותו.

מאיר יצחק הלוי: אולי תדברו ביניכם.

מאיר יצחק הלוי: אלה הנתונים שהוא דיבר איתי עכשיו.

נירה שפק: אפילו את השאלה הבסיסית – כתבות שמדברות על זה, וקראתי כבר שבע, שבע

נירה שפק: קבות פינוי שדה דב יש תוכנית ענק בצפון תל אביב שתניב עוד מיליארדים.

נירה שפק: אם זה כתוצאה מפינוי שדה דב, אולי אילת שותפה לתל אביב בדבר הזה?

נירה שפק: לא יודעת.

נירה שפק: מי אמר שכל המיליארדים בצפון שבעקבות זה - - -

מאיר יצחק הלוי: נירה, לא אולי.

מאיר יצחק הלוי: יש החלטת ממשלה שאומרת שמטפלים בעיר אילת מתקציבי שדה דב.

נירה שפק: זה לא חלק מתוכנית שדה דב.

נירה שפק: אולי אתה לא מכיר את התוכנית הזאת כי זה לא היה בסילבוס של "שדדבלוגיה", אבל בגמול ההשתלמות שאני עשיתי כתוב שזה כתוצאה מהפינוי.

נירה שפק: אז אם זה כתוצאה, מיליארדים – יש גם את השם של התכנון.

רות אפריאט: 3700.

נירה שפק: 3700 – יפה.

נירה שפק: שתינו קראנו - - -

רות אפריאט: אני יודעת.

נירה שפק: את יודעת, אני לא, אני קראתי בקפה.

נירה שפק: כשאני לא מקבלת את הנתון, אני צריכה לקרוא אותו בקפה.

מאיר יצחק הלוי: נירה, רותי, היושב-ראש, מה שאני רוצה להגיד, שלא עושים לנו טובה, זה מה שאני רוצה להגיד.

אלכס קושניר: אף אחד לא עושה לנו טובה.

מאיר יצחק הלוי: שלא יתבלבלו לרגע, לא עושים לנו טובה.

מאיר יצחק הלוי: זה בדיוק הנושא.

מאיר יצחק הלוי: התקבלה החלטה ברורה – מפצים את אילת והאזור, זו ההחלטה.

מאיר יצחק הלוי: עכשיו אנחנו דנים במספרים, אז לא להסית עכשיו את ההחלטה הזו.

מאיר יצחק הלוי: לטעמי, אתם צריכים ביושר המקצועי שלכם להגיד: התגמולים גדלו, הסיוע לעיר אילת, כפי שהממשלה החליטה, יהיה בהתאם.

מאיר יצחק הלוי: זה הכול, אנחנו לא מתכתשים.

אלכס קושניר: קודם כל, לי יש תחושה של היעדר שקיפות וזה מרגיז אותי מאוד.

נירה שפק: הנה, רות אומרת שהתוכנית שאני קראתי עליה, 3700 - - -

רות אפריאט: לא, אבל זו לא תוכנית שדה דב.

רות אפריאט: 3700 היא תוכנית בצד השני, וגם שם יש ריבוי בעלים.

נירה שפק: ברור.

נירה שפק: אני קוראת את הפרשנים ואת ההתייחסות שלכם.

נירה שפק: לאור פינוי שדה דב - - -

רות אפריאט: אבל זו לא תוכנית קשורה.

רות אפריאט: זו לא תוכנית שנובעת מפינוי שדה דב.

נירה שפק: נכון, זה בדיוק מה שאמרתי.

נירה שפק: אם לאור פינוי שדה דב נוצרה מערכת כזאת של דבר מביא דבר, והנה, כתוצאה מזה – הרי אי אפשר לעשות את זה בלי זה.

נירה שפק: ברגע שפינו את שדה דב, קמה תוכנית 3700 שמעריכים אותה במיליארדים.

נירה שפק: אז אומרים רגע הולד, יש כאלה שממתינים בתור.

נירה שפק: אולי אנחנו צריכים לעשות רה-ארגון כי אלו מיליארדים.

נירה שפק: אל תגידו לי שזה לא קשור.

רות אפריאט: זו שאלה אוצרית, אבל אני אומר שגם בהחלטת הממשלה – לא סתם חבר הכנסת יצחק הלוי אמר הסכם פינוי.

רות אפריאט: אין איזה סעיף שאומר שיש אחוז מסוים של תקבולים שהולך לעיר אילת.

רות אפריאט: זאת אומרת, יש כאן שאלה - - -

אלכס קושניר: שנייה רותי, אם זה היה כתוב בהחלטת ממשלה, לא היינו יושבים פה, זה פשוט היה מתבצע.

אלכס קושניר: היות וזה לא כתוב בהחלטת ממשלה, אנחנו פה, כדי להבין ולקבוע את סדר העדיפויות, זה הכול.

רות אפריאט: זו לחלוטין שאלה מתוך סדרי העדיפויות.

מאיר יצחק הלוי: אז איך לדעתך נגזר הסכום של 800 מיליון שקל?

מאיר יצחק הלוי: ראש הממשלה החליט בממשלה, איך נגזר?

מאיר יצחק הלוי: את לא יודעת?

רות אפריאט: לא, אני לא יודעת איך זה נעשה.

מאיר יצחק הלוי: זה היה סתמי?

מאיר יצחק הלוי: מה?

רות אפריאט: שנייה.

רות אפריאט: רשות מקרקעי ישראל היא מפעל עסקי.

רות אפריאט: את הפעילות שאנחנו עושים, לרבות פינוי מחנות צה"ל – אגב, הסכם הזי"ס סגור כמעט לחלוטין, בשבוע הבא, בעזרת השם, אנחנו נאשר אותו בהנהלת רשות מקרקעי ישראל.

אלכס קושניר: מה זה?

רותם ברמלי: הסכם לפינוי חיל הים באילת.

אלכס קושניר: אחרי כמה שנים?

נירה שפק: אתה מדבר איתם בסינית, זי"ס זה זירת ים סוף.

רות אפריאט: אנחנו בהחלט מתקדמים, גם על מחנות אחרים.

רותם ברמלי: אני אוסיף על רותי, אלו השקעות של מיליונים.

רות אפריאט: בוודאי.

נירה שפק: באר טוביה, קריית מלאכי.

נירה שפק: יש הרבה בסיסים שמתפנים.

רות אפריאט: אנחנו פועלים על הסכם מעודכן עם משרד הביטחון ממש בימים אלו על פינוי שטחים נוספים, לרבות צריפין.

רות אפריאט: זאת אומרת, זה חלק מהותי מהפעילות של רשות מקרקעי ישראל, שמממנת את ההוצאות האלה מההכנסות שלה.

רות אפריאט: זה משהו שנעשה, וכמובן שיש את האוצר כשחקן, מה נחשב פעילות שלנו ומה לא נחשב פעילות שלנו.

רות אפריאט: אחר כך יש כספים שעוברים, כפי שרותם אמר, אנחנו לא יכולים לעשות עם זה מה שאנחנו רוצים, גם אם אנחנו מאוד רוצים לעשות דברים שהם נלווים לדיור.

רות אפריאט: אנחנו מצומצמים ביכולת שלנו לעשות את זה.

רות אפריאט: היתרה עוברת לקופת המדינה לכיסוי הגירעון ולמטרות נוספות.

רות אפריאט: אנחנו כרמ"י לא שולטים על אותה יתרה.

רות אפריאט: כמו שאמרתם, זה עניין של סדרי עדיפויות בשאלה אוצרית.

רות אפריאט: להגיד יש עכשיו עוד אלפי יחידות דיור, כמה אחוזים אנחנו – השיח הוא לא ברמה הזאת.

רות אפריאט: אין איזו יתרת אחוזים שאנחנו - - -

נירה שפק: רות, ברור.

נירה שפק: אני לא מנהלת איתך משא ומתן.

נירה שפק: מה שביקשתי, שימו לנו את הנתונים כרשות תכנונית, ואנחנו נדע להתנהל איתם במי שנביא לכאן לדיון הבא.

אלכס קושניר: במקרה הספציפי הזה, רות, בדרך כלל יש לנו טענות לרמ"י, הפעם אין.

אלכס קושניר: הפעם אין.

אלכס קושניר: הדבר היחיד שאנחנו שואלים – הרי גם אתם גוף מאוד מקצועי, ואתם עשיתם הערכה של הכנסות משיווקי הקרקעות האלה, אי שם ב-2019, ברגע שהמדינה החליטה לפנות את שדה דב.

אלכס קושניר: עשיתם הערכה.

אלכס קושניר: אפשר לחזור אחורה בזמן ל-2019 ולשמוע את ההערכה הזאת?

מאיר יצחק הלוי: אפשר להוסיף עוד שאלה, אדוני היושב-ראש, ועוד שאלה?

מאיר יצחק הלוי: האם אטעה אם אומר שהערכות השמאי היו פי 2 מההערכות שלכם?

רות אפריאט: לא, ההיפך, פחות.

רות אפריאט: מההכנסות בפועל?

מאיר יצחק הלוי: כן, כן.

רותם ברמלי: חצי.

רות אפריאט: הן היו פחות.

רות אפריאט: שוב, אני לא מדברת על 2019.

מאיר יצחק הלוי: לא, מה שאתם הערכתם מול מה שהשמאי העריך.

רות אפריאט: במכרזים שיצאו – אנחנו עושים הערכות כי אנחנו בודקים כלכליות של דברים, אנחנו בודקים עלויות.

מאיר יצחק הלוי: השמאי העריך הערכה והתוצאה הייתה פי 2 מההערכה שלו, אני צודק בנתון?

רות אפריאט: מתי נעשתה הערכת שמאי?

רות אפריאט: אתה מדבר כשעשו את ההסכמים?

מאיר יצחק הלוי: את תגידי לי.

רות אפריאט: לא, אז אני אומרת, כשאנחנו מוציאים מכרזים אז נקבעים מחירי מינימום ואז יש הערכות שמאיות, וזה גם מפורסם - - -

נירה שפק: אבל חלק מהם היה כבר.

נירה שפק: למשל אני מצאתי - - -

רות אפריאט: אני אוודא את זה, אבל שוב, זו שומה שמוצאת ממש לפני שאנחנו מוציאים את המכרז.

רות אפריאט: לדעתי זה סביב ה-1.8 מיליון שקל.

נירה שפק: רות, אני מצאתי נתון על ארבעה מגרשים.

נירה שפק: אני מצאתי נתון של שקיפות – ארבעה מגרשים על שטח של 340 דונם שמיועד להקמה.

נירה שפק: זכו לא משנה מי, והזוכים ישלמו ביחד 4.4 מיליארד.

נירה שפק: זה רק על חלק.

אלכס קושניר: כן, על זה אנחנו מדברים, על 1,500 יחידות דיור.

נירה שפק: אני אומרת יש עוד.

רות אפריאט: נכון, אמרתי.

רות אפריאט: אמרתי שזה ה-1,576.

אלכס קושניר: זה אומר שאתם קובעים מחירי מינימום במכרז, נכון?

רות אפריאט: נכון.

אלכס קושניר: אז על פי מחירי המינימום, מה ההערכה של ההכנסות של כל הקרקעות שאתם שיווקתם ועומדים לשווק?

אלכס קושניר: הרי עשיתם את ההערכה הזאת, תגידו לנו מספר.

רות אפריאט: היום יש הערכה טובה יותר.

אלכס קושניר: אני מבין שהיום יש הערכה טובה יותר, רות.

אלכס קושניר: אני רוצה להבין מה היה.

רות אפריאט: ההערכה שאני מכירה שעשינו לפני שפרסמנו את המכרז, אבל זה נכון ל-1,576 יחידות דיור שיצאו במכרז, למיטב זיכרוני – ואנחנו נוודא את זה – הייתה סביב 1.8 מיליון ליחידת דיור.

רות אפריאט: בסוף התוצאה הייתה 2.8 מיליון שקל ליחידה.

אלכס קושניר: כלומר, אנחנו לפחות 40% יותר.

אלכס קושניר: נכון?

רות אפריאט: כן.

נירה שפק: בניתוח האחרון שקראתי כתוב שמחיר המינימום משקף עלות של 35% משווי המגרש.

נירה שפק: 35%.

מאיר יצחק הלוי: זה המינימום.

נירה שפק: זה המינימום.

נירה שפק: זאת אומרת שבפועל זה הרבה יותר.

מאיר יצחק הלוי: צודקת.

מאיר יצחק הלוי: צודקת.

רותם ברמלי: לא, 1.8 זה 100%.

רות אפריאט: 1.8 זה ה-100%.

אלכס קושניר: ברור.

אלכס קושניר: זאת אומרת, אנחנו – לפחות ככה אני מסיק מזה, שאתם צופים לקבל על כל הקרקעות לפחות 40% יותר ממחירי המינימום שקבעתם.

אלכס קושניר: נכון?

רות אפריאט: אני אומרת, לאור תוצאות האמת, שהן כבר לא שמאיות, אלא השוק דיבר ואמר את דברו ואנחנו יודעים שהמחירים הם סביב 2.8 ליחידת דיור – שוב, אתה יודע, יש המון שונות.

רות אפריאט: אם אנחנו מכפילים את ה-2.8 כפול סך יחידות המדינה – מיחידות המדינה, לא כל ה-16,000 יחידות דיור – אנחנו מדברים על סביב ה-27 מיליון שקלים.

אלכס קושניר: מיליארד.

רות אפריאט: יכול מאוד להיות שבמכרז הבא המחירים עוד יעלו.

רות אפריאט: 27 מיליארד.

אלכס קושניר: אני הולך למספר הזה.

אלכס קושניר: אני הולך למספר הזה, 27 מיליארד שקלים.

אלכס קושניר: את המספר הזה כבר שמענו, קיבלנו אותו.

אלכס קושניר: עכשיו אני רוצה להבין מה היו ההערכות אז ב-2019.

אלכס קושניר: את המספר הזה אפשר לשמוע?

רות אפריאט: את זה אני אבדוק, אני לא יודעת מה היו ההערכות.

רות אפריאט: אני אנסה לבדוק אם היו.

אלכס קושניר: בטח שהיו, אחרת איך הייתם עושים – לא הייתם יכולים בכלל לתכנן כלום אם לא ידעתם כמה זה עולה, כמה תקבלו.

רות אפריאט: לא הייתה כאן באמת שאלה.

רות אפריאט: זה מרכז תל אביב, אזור שדה דב על הים, אין באמת שאלה אם זה כלכלי או לא כלכלי.

אלכס קושניר: ברור שזה כלכלי, אבל אתם ידעתם כמה כסף.

אלכס קושניר: עכשיו אני עובר למשרד האוצר.

אלכס קושניר: משרד האוצר מתכנן תוכניות.

אלכס קושניר: הוא לא רק מתכנן תוכניות, הוא גם מתקצב תוכניות, עד כמה שידוע לי.

אלכס קושניר: ולכן משרד האוצר ב-2019 תכנן את השימושים שלו לכסף שהוא הולך לקבל משיווק הקרקעות בשדה דב.

אלכס קושניר: חלק מהכסף הולך לפעילות של רמ"י, וחלק מהכסף הולך לדברים אחרים, נכון?

אלכס קושניר: עד כאן אני צודק?

רותם ברמלי: זה רק מ-2019, זה היה הרבה לפני, כשנחתמו הסכמי שוה"ם וצה"ל לנגב, ב-2015-2014.

אלכס קושניר: לא משנה.

אלכס קושניר: אז, באותה תקופה נעשו הערכות תקציביות של הכנסות המדינה משיווק הקרקעות.

אלכס קושניר: מה היו ההערכות?

אלכס קושניר: כמה כסף?

רותם ברמלי: ממה שאני מכיר – ושוב, זה היה הסכם אחד שכלל בתוכו עוד בסיסים מלבד שדה דב – סך ההכנסות מכלל המתחמים היה בסביבות 50 מיליארד שקל.

רותם ברמלי: אלו ההערכות שאני מכיר.

אלכס קושניר: כמה מזה שדה דב?

אלכס קושניר: כמה מזה שדה דב?

רותם ברמלי: שוב, את המספר המדויק, אם אתם רוצה, אני אבדוק ואעדכן אותך.

אלכס קושניר: אני מאוד רוצה.

אלכס קושניר: אני מאוד מאוד רוצה.

רותם ברמלי: אני אבדוק ואעדכן.

מאיר יצחק הלוי: 45 מיליארד.

מאיר יצחק הלוי: על פי מה שאומרים באוצר.

מאיר יצחק הלוי: שאלתי אותם, ענו לי.

רותם ברמלי: אבל ראו את ההסכם הזה כהסכם כולל, של כל מיני בסיסים ממקורות מכלל הבסיסים ושימושים - - -

אלכס קושניר: רותם, ממתי אתם יודעים על הדיון הזה?

רותם ברמלי: מלפני החג.

אלכס קושניר: מלפני החג.

אלכס קושניר: לא יכולתם להקדיש עשר דקות בשביל לעשות את הבדיקה הזאת?

אלכס קושניר: הרי זו שאלה שהיא כל כך הגיונית שאנחנו נשאל.

רותם ברמלי: אני אגיד לגבי זה משהו.

רותם ברמלי: גובה ההכנסות משדה דב בעינינו לא קשור לגובה הסיוע לעיר אילת.

רותם ברמלי: צריך להסתכל על הדברים האלה משתי נקודות מבט שונות – גובה הסיוע הנדרש וגובה ההכנסות.

אלכס קושניר: עזוב רגע את זה.

אלכס קושניר: שנייה, רותם, עזוב את זה.

אלכס קושניר: עזוב שנייה את השימושים.

אלכס קושניר: אנחנו עוד לא הגענו לשימושים בכלל בדיון.

אלכס קושניר: אני מדבר איתך כרגע על מקורות.

אלכס קושניר: אני במקורות עוד, עוד לא הגענו לשימושים.

רותם ברמלי: אז אני אבדוק, כי נעשו הרבה מאוד הערכות.

רותם ברמלי: אני אבדוק מה ההערכה האחרונה שנעשתה ואני אעדכן אתכם.

אלכס קושניר: בסדר.

אלכס קושניר: מה שאני מבקש, שנעשה את הדבר הבא: אנחנו נבקש לקבל מכם את הערכות הכנסות הקרקע באותו מועד, מבחינתי 2019, אם יש משהו לפני, מצוין.

אלכס קושניר: שמענו את זה, אבל אנחנו רוצים לקבל את זה בכתובים, את ההערכות של שווי הקרקע, את המועדים של ההכנסות ואת השימושים שאתם מתכננים לכסף הזה.

אלכס קושניר: ואני ממליץ לכם בחום כבר להכניס פנימה התייחסות מיוחדת לעיר אילת ולערבה התיכונה כשאתם עושים עכשיו את החשיבה הזאת של איך אתם מתכננים להשתמש באותם מקורות שאתם תקבלו משיווק הקרקעות.

אלכס קושניר: זה דבר אחד.

אלכס קושניר: דבר נוסף שאני רוצה לומר לפני שאני אתן למאיר לסכם את הדיון, הנושא של הסעת תושבי אילת משדה התעופה בן גוריון לתל אביב, הביטול של ההסעה הזו.

אלכס קושניר: אני לא יודע אם זה קשור אליך, כנראה שלא.

רותם ברמלי: זה קשור למשרד התחבורה.

אלכס קושניר: זה קשור למשרד התחבורה, אבל זה קשור גם לאגף התקציבים ולרפרנטים של תחבורה.

מאיר יצחק הלוי: מי שאישר את זה ראשון זה משרד ראש הממשלה.

אלכס קושניר: אני מבקש שבדיון הבא תבואו ותגידו שזה הוחזר.

אלכס קושניר: אני לא רוצה לקיים על זה דיונים, אני לא רוצה לבלבל על זה את המוח.

אלכס קושניר: זה כסף קטן שעושה שינוי ענק לתושבי אילת, ולא רק שינוי ענק, עושה גם צדק.

אלכס קושניר: ולגבי השימושים ואיך לסייע לעיר אילת מתוקף העובדה שיש פה הכנסות נוספות – בוודאות יש הכנסות נוספות – אני מאוד אשמח אם תבואו ותציגו לנו תוכנית בלי שניכנס אתכם למשא ומתן ולדיונים ארוכים כי בסוף הוועדה אומרת לכם פה אחד שחייבת להיות התייחסות נוספת או הסתכלות נוספת על השימושים לכיוון העיר אילת מאותן הכנסות של פינוי שדה דב.

אלכס קושניר: מאיר, אתה רוצה לסכם?

נירה שפק: רק תאריך גמר ביצוע.

נירה שפק: עד מתי מגיש לנו?

אלכס קושניר: אני לא רוצה לקבוע תאריך גמר ביצוע עכשיו כי גם אנחנו כוועדה נמצאים בלחץ זמנים אדיר.

נירה שפק: לא, אבל את המסמך הוא יכול להעביר לנו.

אלכס קושניר: המסמך – כמה זמן אתם צריכים, רותם?

רותם ברמלי: שבועיים בערך לאסוף את המידע במסמך.

אלכס קושניר: קיבלת, 15 באוקטובר.

מאיר יצחק הלוי: אם אתה רוצה, אני אפנה אותך למסמכים שלכם, יש לי כמה.

מאיר יצחק הלוי: אם אתה רוצה, אני אתן לך כמה.

אלכס קושניר: עזוב, תן להם לעשות את העבודה.

מאיר יצחק הלוי: יש לי מסמך מיוני 2019 שחתום עליו שאול מרידור.

מאיר יצחק הלוי: כתוב שם הכול, תפנה.

מאיר יצחק הלוי: מסמך מה-20 ביוני משאול מרידור, היה הממונה על התקציבים.

אלכס קושניר: לא, מאיר, תשמור את זה, אנחנו אחרי זה נשווה.

אלכס קושניר: עכשיו תיתן להם את זה, בשביל מה?

מאיר יצחק הלוי: אני יכול לתת לך עוד כמה.

מאיר יצחק הלוי: מה שאני רוצה לבקש, אדוני היושב-ראש – קודם כל תודה, אבל כדי שלא יתמסמס לנו הדיון, משום שאנחנו רוצים עוד בטרם אנחנו מאשרים את תקציב המדינה לטפל בסוגיה הזו, יש כמה סוגיות שעומדות על הפרק, ומניתי את חלקן.

מאיר יצחק הלוי: אתה דיברת על האוטובוס האדום, אני דיברתי על כביש הערבה.

מאיר יצחק הלוי: עלו דברים שהם חייבים להיות על סדר-היום ומהר.

מאיר יצחק הלוי: אני רוצה לבקש, מחוץ לעבודת הוועדה, שאם תמנה קבוצה שמורכבת מגורם מהוועדה, נציגי אגף התקציבים והמינהל, עיריית אילת, כדי שנבוא עם משהו מעשי שיש לו מספרים ויש לו יעדים, ויש לו משימות, ויש לו גם לוחות זמנים – אנחנו לא רוצים את כל ה-2.5 מיליארד השנה.

מאיר יצחק הלוי: אנחנו מדברים על אותה התקדמות של השיווק, רותם.

אלכס קושניר: מאיר, אני מציע שניתן להם לעשות את העבודה ואז ברגע שהם יציגו את המסמך ב-15 באוקטובר אנחנו נשב ונחליט מה אנחנו עושים.

אלכס קושניר: 15 באוקטובר זה בעוד שבועיים.

מאיר יצחק הלוי: אתה רק מתייג את זה שכל האמור לפני ש - - -

אלכס קושניר: כן, כן.

אלכס קושניר: ב-15 באוקטובר יש מסמך.

מאיר יצחק הלוי: מבחינתי בסדר, אבל רק שתתקבל החלטה לפני כי אני מניח - - -

אלכס קושניר: כן.

אלכס קושניר: בטוח שיהיו לנו עוד הרבה מאוד דיונים על הסוגיה.

נירה שפק: מאוד חשוב לי לראות איך זה נעשה כי אני דורשת דיון על החלטת ממשלה 566, אז אני אסתכל איך עושים את זה טוב אצלך.

אלכס קושניר: מה זה 466?

נירה שפק: 566.

נירה שפק: החלטת ממשלה לקידום עוטף עזה.

נירה שפק: החלטה שהייתה בנובמבר 2020 ועד היום אלוהים יודע איך היא ממומשת.

אלכס קושניר: איזה כיף שיש לי ח"כים כאלה חרוצים בוועדה.

מאיר יצחק הלוי: נתחיל באוגוסט 2019 ונעבור לנובמבר 2020.

אלכס קושניר: חברים, אני מודה לכם על הדיון הזה.

אלכס קושניר: אני מבקש בפעם הבאה, וזו הערה כללית: אתם באים לדיון – אתם מספיק חכמים כדי לדעת איזה שאלות אנחנו הולכים לשאול, אז תבואו מוכנים.

אלכס קושניר: תבואו מוכנים.

אלכס קושניר: האמת, אני יושב וכואב לי לשמוע בכל פעם חברי כאן מעירים לכם על זה שאתם באים לא מוכנים.

אלכס קושניר: אז פעם אחת ביטלתי דיון ושלחתי אתכם לעשות את העבודה וחזרתם עם הנתונים, פעם שנייה.

אלכס קושניר: אני לא רוצה שזה יהפוך להיות נוהג – אתם באים לא מוכנים, אני שולח אתכם, אתם חוזרים, תבואו ישר עם נתונים.

אלכס קושניר: הוועדה כאן היא ועדה מקצועית, היא יודעת לשקול את השיקולים הנכונים, ויודעת גם לשקול שיקולים רחבים, לא רק לאותו נושא שבו אנחנו דנים.

נירה שפק: אני מציעה בכלל עם רמ"י בכל פעם שהם יבואו לא מוכנים – והפעם זה היה בסדר – ניקח שני דונם.

נירה שפק: אני אומרת לך, בסוף אנחנו נהיה הוועדה עם בעלות על קרקע הכי גדולה.

אלכס קושניר: דווקא הפעם אין לי טענות לרמ"י.

נירה שפק: הפעם הם היו בסדר.

נירה שפק: ומהאוצר ניקח מיליון בכל פעם.

אלכס קושניר: וכשהם בסדר, את תחזירי להם?

נירה שפק: אני לא אקח.

נירה שפק: ומהאוצר אני אקח 1 מיליון בכל פעם.

נירה שפק: אז תראה איך הם יבואו מוכנים.

אלכס קושניר: חברים, תודה רבה, הישיבה נעולה.

אלכס קושניר: ניפגש מחר, ממשיכים את חוק ההסדרים.