ועדת העבודה והרווחה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 27, 2021-10-11 12:00

אפרת רייטן: אני פותחת את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

אפרת רייטן: על סדר-היום: פרק ט' (ביטוח לאומי), למעט סעיפים 20-19 מתוך הצעת חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2021 ו-2022), התשפ"א-2021 אנחנו ממשיכים בסעיפים 26 – 28 מתוך, הצעת חוק התייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2021 ו2022), התשפ"א-2021.

אפרת רייטן: .

אפרת רייטן: אנחנו סיימנו את הישיבה הקודמת בכך שבעצם גם הקראנו את החוק שמדבר על כך שאנחנו מעגנים את הקצבאות הגדלת הנכות וגם אנחנו מעגנים את מענקי קורונה שניתנו במהלך שנת הקורונה 2020.

אפרת רייטן: עמדנו על כך שהדיונים ימשיכו להתנהל בקדחתנות מול משרד האוצר ומול ארגוני הנכים, שחלקם יושבים איתנו כאן אבל עם עוד ארגונים אחרים, כדי להגיע להבנות נוספות בשלל צרכים שארגוני הנכים העלו בפני משרד האוצר, בפניי, בפני משרדי הרווחה והאוצר.

אפרת רייטן: גם השרים כמובן היו מעורבים כדי למצוא פתרונות נוספים ורבים.

אפרת רייטן: אני רוצה לציין שהנושאים העיקריים והגדולים, אם זה הילדים הנכים, אם זה קשישים ואם זה השר"ם ותכף נקריא את הרשימה השלמה, גם המונשמים.

אפרת רייטן: נמצאו להם עכשיו פתרונות.

אפרת רייטן: הפתרונות הם יצירתיים, הם טובים מאוד מאוד.

אפרת רייטן: הם בהסכמה כללית גם של הארגונים, גם של המשרדים וגם על ידי ביטוח הלאומי.

אפרת רייטן: תכף תשמעו את זה מהביטוח הלאומי, האוצר והארגונים, אבל אני חושבת שמעבר לרפורמה הגדולה מאוד שנעשית כאן ששוויה הכולל הוא כאמור מעל 4 מיליארד, יש פה שתי רפורמות נוספות שאני מקווה שהיום נוכל לדון בהן ולאשר אותן בהמשך.

אפרת רייטן: גם בהן יש שווי של מאות מיליוני שקלים נוספים שיכנסו לרפורמה כדי להטיב עם האוכלוסיות הנוספות בקרב ציבור הנכים.

אפרת רייטן: לקחת את עניין הילדים הנכים באופן אישי כדי למצוא לזה פתרונות כדי לא להשאיר אותם מחוץ למתווה הזה.

אפרת רייטן: אני שמחה מאוד שגם הם נכנסים לתוך המתווה.

משה אבוטבול: יש טבלאות של הביטוח הלאומי?

אפרת רייטן: תכף נקבל.

אפרת רייטן: גם לי אין עדיין את כל הניירות כי הדברים נעשו עד אמצע הלילה בשיתוף עם משרד האוצר.

משה אבוטבול: ברשותך, משפט אחד קצר.

אפרת רייטן: הצעת החוק גם הקראנו אותה בפעם הקודמת.

משה אבוטבול: קודם כל, אני מתנצל שלא יכולתי להגיע לפרט את ההסתייגויות כי רק באמצע הנסיעה נודע לנו שאמור להיות פקק גדול בגלל ראש ממשלת גרמניה שיצאה מהארץ.

משה אבוטבול: לא רק אני אלא גם כן רבים וטובים בוועדות אחרות לצערי איחרו.

משה אבוטבול: אני רוצה להודות על המחווה, שלמרות חוסר הצגת ההסתייגויות, התחשבו בנושא הזה וענת באמת הביאה את זה להצבעה.

ענת כהן שמואל: יושבת-הראש.

משה אבוטבול: כן, יושבת-הראש.

אפרת רייטן: זאת החלטה שלי אבל אתה יכול לתת - - -

משה אבוטבול: אני לא מאלה שמנסים לייצר משברים דמיוניים.

משה אבוטבול: זה בסדר, אתם עובדים בשיתוף פעולה.

משה אבוטבול: אני יודע שכבר הצביעו אבל אני רוצה להגיד שבנושא הזה, אנחנו רוצים לבטל את סעיף 25 כי אנחנו חושבים שהביטוח הלאומי לא יוכל להמשיך לתבוע הלאה בדברים אחרים.

משה אבוטבול: אלה היו הסיבות.

משה אבוטבול: חלק מהדברים גם הסברתי בדברי הפתיח שלי בישיבה הקודמת, שאנחנו מנסים כמה שיותר להטיב איתם, לכן הרחקנו קצת את התאריכים.

אפרת רייטן: במקום 10 ל-15.

משה אבוטבול: אלה דברים טכניים אבל היה חשוב שייאמרו.

משה אבוטבול: אלה ההסתייגויות ואני מבין שיגיעו למליאת הכנסת ושם יצביעו כן או לא.

משה אבוטבול: אנחנו נשתדל במהלך היום להגיש את החתימות של חברי הכנסת ונוכל לפעול הלאה.

אפרת רייטן: משרד האוצר.

קריאה: יהיה זמן לנמק את ההסתייגויות או יותר מאוחר?

אפרת רייטן: בוא נשמע את ההסכמות והדברים החדשים.

אפרת רייטן: אתם כמובן יכולים להגיש ונדון יותר מאוחר.

עלי בינג: אני רכז רווחה וביטוח לאומי באגף תקציבים.

עלי בינג: כמו שציינה היושבת-ראש, באמת בתקופה האחרונה ישבנו על המדוכה, משרדי הממשלה השונים, הביטוח הלאומי, ארגוני הנכים וגם בתיווך הוועדה.

עלי בינג: אמרתי גם בדיון הקודם ואני חוזר כי זה גם לא מובן מאליו.

עלי בינג: גם החוק המקורי שעבר בהחלטת הממשלה ובקריאה ראשונה בעצם היה בשורה מאוד משמעותית לציבור הנכים.

עלי בינג: כממשלה וככנסת אנחנו עומדים במחויבות שלנו מתיקון 200 להעמיד 4.341 מיליארד שקלים לטובת העלאת קצבאות הנכות כך שהקצבה הבסיסית תעמוד לכל הפחות על 3,700 שקלים.

עלי בינג: מעבר לכך ניתנו עוד תוספות שונות כאלה ואחרות לאוכלוסיות השר"ם, לילדים, לקשישים, למונשמים.

עלי בינג: ה"דיסריגרד" עלה.

עלי בינג: ציינו את כל הדברים האלה בפעם שעברה ולכן אני לא אחזור כדי לא להלאות את חברי הוועדה.

עלי בינג: עשינו את זה בדיון הקודם.

אפרת רייטן: היו דיון של מעל שעתיים.

אפרת רייטן: היה כאן פירוט כולל הסברים סעיף סעיף.

אפרת רייטן: בעצם זה קיבוע של תהליך שהחל בממשלה הקודמת.

אפרת רייטן: אנחנו מיישמים אותו עכשיו.

פטין מולא: יש לנו זמן עד הבוקר.

פטין מולא: רצינו לשמוע במפורט כל קצבה.

עלי בינג: עשינו את זה בדיון הקודם.

אפרת רייטן: בדיוק, היה כאן דיון מעל שעתיים ואנחנו יכולים לשלוח לך את הפרוטוקול אם אתה מעוניין לראות דברים.

אפרת רייטן: היה כאן פירוט כולל הסברים סעיף סעיף מה כולל החוק הזה.

אפרת רייטן: בעצם זה קיבוע של תהליך שהחל בממשלה הקודמת.

אפרת רייטן: אז אנחנו מיישמים אותו עכשיו ומעגנים אותו.

אפרת רייטן: מה שעלי דיבר עכשיו זה לגבי ה"דיסריגרד" בשווי של 5,300 שקלים שעלה.

עלי בינג: אם תרצה, אפשר בהזדמנות לעשות פגישה לעשות הרחבה.

אפרת רייטן: העניין נדון בהרחבה מאוד גדולה.

עלי בינג: הצגנו הכול פה בפורום הרחב.

עלי בינג: כפי שאמרה יושבת הראש, באמת עלו מספר סוגיות שלא קיבלו מענה מספק גם לדעת חלק ממשרדי הממשלה וארגוני הנכים השונים.

עלי בינג: בעצם המשכנו לנהל את השיח, בעיקר בתיווך של היושבים פה בחדר ומארגוני הנכים.

עלי בינג: בעצם הגענו למספר הסכמות שאני כרגע אציג מאוד בגדול מלמעלה וכמובן נפרט הכול בהמשך.

עלי בינג: אני מקווה שנוכל להציג את כל הנוסחים כבר ביום רביעי בדיון הבא של הוועדה.

עלי בינג: בעצם, היו 6 סעיפים שכבר הוצגו בעבר לוועדה, גם על-ידי המנכ"ל לביטוח לאומי וגם על-ידי אלכס פרידמן.

עלי בינג: אני רגע אגיד אותם בקצרה.

עלי בינג: אני כן אגיד שבשיח הזה עלו מצד אחד, שימושים ומצד שני, היינו צריכים למצוא לכך מקורות.

עלי בינג: אני אציג קודם את עיקר השימושים ואחר-כך אני אציין את המקורות.

עלי בינג: כמו שציינת וכפי שציינו אחרים, יש פה בשורות מאוד דרמטיות לציבור הנכים, הרבה מאוד לנכים שעד היום לא היו תחת הרדאר הממשלתי.

עלי בינג: הדבר הראשון זה הורדת הסף הרפואי לשר"ם.

עלי בינג: זה צוין פה אז אני עוד פעם אגיד את זה בקצרה.

עלי בינג: היום, כדי לקבל את קצבת השר"ם נכה צריך להיות בעל מינימום של אחוזי נכות של 60%.

אפרת רייטן: שר"ם זה שירותים מיוחדים.

עלי בינג: שמענו את זה בדיונים הקודמים מארגונים שונים וכמובן גם מאלכס ומחנן ומכל היושבים בחדר.

עלי בינג: באמת דובר על זה שהרבה מאוד מנכי הנפש ומש"ה לא יכולים לגשת לזה כי הרבה פעמים אחוז הנכות שלהם נמוך מ-60%.

עלי בינג: לכן הוחלט להוריד את הסף הרפואי לשר"ם ל-40%.

עלי בינג: כפי שצוין ואני מדגיש, זה לא אומר שכולם מקבלים.

עלי בינג: זה פשוט אומר שהם רשאים לגשת על-מנת את קצבת השר"ם.

עלי בינג: כמובן שמי שרשאי לקבל, אנחנו לא יודעים כרגע להגיד מה גודל האוכלוסייה.

פטין מולא: מי שהיה לו שר"ם 60% יכול עכשיו לקבל ב-40%?

עלי בינג: אני אסביר.

עלי בינג: עד היום תנאי הסף לקבל את קצבת השר"ם היה 60% נכות.

עלי בינג: מעכשיו, אחרי שנוריד את זה, יהיה אפשר לקבל גם עם פחות מ-60%.

מאיר שפיגלר: זה רק מטיב ועוזר למי שעד היום נחסם ולא יכול היה לקבל את השירותים המשלימים.

מאיר שפיגלר: עשינו את הכול כדי להוריד את הסף.

מאיר שפיגלר: בעצם, אלה שצברו מעל 40% ומעלה בעבר לא היו זכאים לקבל אם הם היו פחות מ-60% וכיום הם יהיו זכאים לקבל את השירותים המיוחדים.

מאיר שפיגלר: זאת בשורה משמעותית מאוד.

אפרת רייטן: יש לכם גודל של אוכלוסייה שנכנסת?

שלומי מור: אני מהביטוח הלאומי.

שלומי מור: למעשה, המשמעות של הדבר היא שכל מי שזכאי לקצבת נכות כללית באופן אוטומטי יוכל לגשת ולהיבדק לשירותים רפואיים מיוחדים.

שלומי מור: זאת בשורה עצומה.

שלומי מור: כל מי שנכות כללית זכאי, מייד יהיה זכאי גם לבדיקה לשר"ם.

קריאה: מדובר בהארכה?

קריאה: גם מי שיש לו?

עלי בינג: כן, גם נכים קיימים.

מאיר שפיגלר: כולם בלי יוצא מן הכלל.

אפרת רייטן: לא חדשים.

עלי בינג: כל מי שיש לו 40% יכול לגשת.

מאיר שפיגלר: אגב, אנחנו הולכים לעשות אפילו עוד מעשה.

מאיר שפיגלר: אנחנו נבדוק ביוזמתנו במערכות שלנו את מצב העניינים.

מאיר שפיגלר: לא נחכה שיפנו אלינו.

מאיר שפיגלר: באמצעות מאגרי המידע שלנו נעשה הצלבת נתונים.

מאיר שפיגלר: נראה האם קיימים כאלה שהם בין ה-40% ל-60% שעד היום לא היו זכאים לקבל את השירותים המיוחדים.

מאיר שפיגלר: אנחנו נפנה אליהם ואנחנו נכשיר את הזכאות שלהם מבלי שהם ידרשו לעשות דבר.

פטין מולא: תהיה פוליסה.

פטין מולא: אם מישהו הגיע - - -

אפרת רייטן: אני רק רוצה לחדד את הנקודה הזאת, את המשמעות שלה, את העלות וגם את גודל האוכלוסייה.

לודה אליסיאן: גודל האוכלוסייה לפי הערכה שלנו זה כ-8,000 אנשים אמורים לקבל קצבת שירותים מיוחדים של 1,527 שקלים.

עלי בינג: זה מעבר לקצבת הנכות כמובן.

לודה אליסיאן: מעבר לקצבת הנכות שלהם.

לודה אליסיאן: בעצם בהערכת עלות זה היה 149 מיליון שקלים.

עלי בינג: הערכת העלות שלנו היא מעט יותר גבוהה, באזור ה-170 מיליון.

עלי בינג: בהערכת עלות אנחנו לא יודעים להגיד בדיוק כמה יהיו זכאים.

עלי בינג: זה כל מיני הנחות ביחס לזכאויות אחרות שיש מעל 60%.

אלכס פרידמן: חשוב לחדד שהסעיף הזה יחול החל מינואר הקרוב.

עלי בינג: אמת, אמת.

עלי בינג: מבחינת התחולה שלו זה החל מינואר 2022, כפי שציין אלכס.

עלי בינג: הנושא השני שדובר עליו זה כפל הקצבאות בתקופה שמהיום ה-31 עד היום ה-90.

עלי בינג: זה גם מוצג פה ברחבה.

אפרת רייטן: תסביר על זה בעוד כמה מילים.

עלי בינג: בגדול, היום יש כמה מקרים שמהיום ה-31 ועד היום ה-90, זאת אומרת, למשך חודשיים.

עלי בינג: לדוגמה, ילד נכה לא יכול לקבל את הקצבה הגבוהה בין שר"ם לבין קצבת הנכות הבסיסית, צריך לקבל רק אחת מהן.

עלי בינג: אנחנו מבטלים את הדברים האלה ובעצם אנחנו מאפשרים שאם יש גם נכות וגם שר"ם אז בחודשיים האלה יוכל לקבל את שתי הקצבאות.

עלי בינג: בילד נכה, כשהוא עובר לקצבת הנכות של נכה מבוגר, הוא יוכל לבחור את הגבוה מבין הקצבאות שלו.

עלי בינג: אנחנו נדבר על כל הדברים גם עם הנוסחים אבל כן חשוב להגיד שהיתה איזו לקונה או משהו היסטורי בחוק שבאמת היתה תקופת המתנה.

אפרת רייטן: חודשיים תמימים שלא היה ברור למה היא קיימת.

עלי בינג: 90 יום אבל נתנו על היום ה-31 ולכן בעצם נותרו החודשיים האלה.

מאיר שפיגלר: לא, עד היום ה-31 לא נתנו כלום.

מאיר שפיגלר: מהיום ה-31 עד היום ה-61 לא יכולת לקבל את השניים ורק מהיום ה-91 קיבלת.

מאיר שפיגלר: הרעיון הוא כרגע להקדים את ה-91 ל-31 ושהם יוכלו לקבל את מה שמגיע להם מהיום ה-31 ואילך.

פטין מולא: אבל הוא יפסיד חודש.

פטין מולא: חודש מהתשעים הוא לא יקבל.

מאיר שפיגלר: זה בכל מקרה.

אפרת רייטן: זה היה קיים כל הזמן.

אפרת רייטן: עכשיו הקדמנו וביטלנו את הפער של החודשיים.

פטין מולא: כלומר, ילד עם 180% של שר"ם עד גיל 18 והוא עובר את גיל 18, אבל הנכות היא כבר כללית ואין כבר קצבת ילד נכה.

פטין מולא: אז הוא ממשיך לקבל את ה-180% של שר"ם, כולל נכות כללית שיש לו?

עלי בינג: אני לא בטוח שהבנתי את המקרה.

פטין מולא: ילד נכה יש לו 180% קצבה מקסימאלית.

מאיר שפיגלר: 188%.

פטין מולא: 188%.

פטין מולא: יש לו את השירותים המיוחדים.

פטין מולא: הוא הגיע לגיל 18 והוא עובר מילד נכה לנכות כללית.

אפרת רייטן: הוא יכול לקבל גם 131.

עלי בינג: הוא יוכל לבחור את הגבוה מביניהם.

שלומי מור: מהיום ה-31 עד היום ה-90, הילד הזה יהיה זכאי לנכות פלוס השר"ם הגבוה.

שלומי מור: זאת אומרת, שני אלה.

שלומי מור: זאת לעומת הילד הנכה שהוא לא יקבל.

שלומי מור: זה או הנכות פלוס שר"ם, או הילד הנכה, הגבוה מביניהם.

עלי בינג: הוא יוכל לבחור את הקצבה הגבוהה יותר עבורו.

עלי בינג: כל אחד בהתאם למאפייניו.

אפרת רייטן: מה העלות של התיקון הזה?

עלי בינג: העלות של התיקון הזה מוערכת בכ-40.5 מיליון.

עלי בינג: גם זה יחול החל מינואר 22.

פטין מולא: זה ללא פעימות, זה קצבה.

פטין מולא: מי שבפברואר אובחן שיש לו 188% נכות, ילד נכה, ויש לו שירותים מיוחדים, הוא מקבל את הקצבה המלאה ומה שאתה אומר עכשיו.

עלי בינג: אמת.

פטין מולא: לא פעימות כל שנה וכל שנתיים.

אפרת רייטן: לא, זה יתוקן, חד פעמי.

שלומי מור: החל מינואר 2022 אנחנו נביא את זה לוועדה לתיקון החקיקה, כשבעצם החקיקה משתנה.

שלומי מור: זה לא בפעימות.

פטין מולא: אתה יכול להגיד לי, ילד נכה עם 188% כמה הוא מקבל קצבת ילד נכה וכמה הוא יקבל אם יש לו שירותים מיוחדים מלא?

פטין מולא: כמה הוא יקבל בכסף?

שלומי מור: אני יכול להגיד אבל אני מציע שנדבר - - -

פטין מולא: חשוב מאוד שהציבור ישמע את זה.

פטין מולא: הדיון הזה מאוד חשוב ואני הולך להצביע על זה.

פטין מולא: זה חשוב לילדים נכים.

אפרת רייטן: לביטוח לאומי יש את הנתונים.

עלי בינג: בגדול, גובה הקצבה היום, אחרי ההעלאה שעשינו של 490 שקלים – עוד פעם, זה עוד לא הונח בוועדה כי זה בתקנות שפורסמו וברגעים אלה ממש הסתיימה התקופה של הערות הציבור.

עלי בינג: זה יונח בוועדה ביום רביעי.

עלי בינג: אחרי העלאה של 490 שקלים, קצבת ילד נכה ב-188% אמורה לעמוד על 5,262 שקלים.

עלי בינג: אנחנו תכף נדבר על כל הקצבאות של הילדים אבל זה כרגע הקצבה שמונחת.

פטין מולא: ומה גובה השר"ם אם יש לו שר"ם מלא?

עלי בינג: שר"ם של 188% זה 5,641 אחרי העלאה של ה-300 שקלים האחרונים פלוס 3,700 של נכות כללית כמובן.

פטין מולא: 5,262 זה השר"ם של ילד נכה ויש לך את הקצבה של ה-100% של 3,700.

פטין מולא: נכון?

מאיר שפיגלר: נכון.

עלי בינג: אבל זה לא במקביל.

עלי בינג: אתה לא יכול לקבל גם קצבת נכות בסיסית וגם קצבת ילד נכה.

פטין מולא: אני מדבר על ילד נכה.

עלי בינג: ילד נכה מקבל קצבת ילד נכה - - -

פטין מולא: שהיא בגובה 3,700?

עלי בינג: לא.

עלי בינג: קצבת ילד נכה, ממה שאמרנו קודם, בהתאם לנכות שלו.

פטין מולא: 954 שקל היום.

פטין מולא: תסביר לי.

עלי בינג: אני אנסה לעשות סדר ואז אולי כן נתקדם כי יש לנו הרבה נושאים על סדר-היום.

עלי בינג: בגדול, קצבת נכות זה קצבה של גיל העבודה.

עלי בינג: קצבת הנכות הבסיסית שדיברנו עליה קודם, 3,700 שקלים, זאת הקצבה בגיל העבודה.

עלי בינג: מעבר לקצבה זאת, סעיף 251 מאפשר לקבל קצבה גם לנכים שעברו את גיל הפרישה.

עלי בינג: זה אחד.

עלי בינג: שניים.

עלי בינג: ילדים נכים הוריהם מקבלים עבורם קצבה אחרת.

עלי בינג: זאת לא קצבת הנכות הבסיסית.

עלי בינג: זאת קצבה אחרת שקוראים לה קצבת ילד נכה.

עלי בינג: קצבת ילד נכה היו לה עד לאחרונה שלוש דרגות, דהיינו, 50%, 100% ו-188%.

עלי בינג: במענק של 2020, ציינו את זה גם בדיון הקודם, בעצם יצרנו דרגה חדשה של 112%.

עלי בינג: בעצם, לשתי הדרגות העליונות נתנו תוספת של 490 שקלים לחודש ולשתי הדרגות התחתונות, נתנו תוספת של 83 שקלים לחודש.

עלי בינג: כל ילד בהתאם למאפייניו האישיים קיבל את קצבת הילד הנכה.

עלי בינג: מה ששלומי ציין קודם ואם הוא ירצה הוא ירחיב, כאשר ילד נכה מגיע לגיל 18 הוא בעצם אמור לעבור לקצבה של המבוגרים ואז הוא זכאי גם לקצבת הנכות הבסיסית וגם לקצבת השר"ם, ככל שהוא זכאי לה, כמובן, בהתאם למאפייניו.

עלי בינג: עכשיו, מה שנעשה בתיקון של ה-31 ו-91, זה אומר שבמשך החודשיים הללו אותו ילד נכה יוכל לבחור בקצבה הגבוהה מביניהם.

עלי בינג: אם עדיף לו להישאר עם קצבת ילד נכה בחודשיים האלה הוא יישר איתה.

עלי בינג: ברוב המקרים זה לא מה שיקרה כי קצבת הנכות הבסיסית פלוס השר"ם צפויה להיות גבוהה יותר מקצבת הילד.

אפרת רייטן: אבל יש לו את האפשרות לבחור.

עלי בינג: אמת.

עלי בינג: זה התיקון השני.

עלי בינג: לגבי התיקון השלישי.

עלי בינג: אנחנו בעצם עוד טיפה עוסקים בנוסחים אבל בגדול, מדובר על תוספת מעבר לתוספת שציינתי קודם שניתנה למונשמים, תוספת נוספת לאוכלוסיית המונשמים.

אפרת רייטן: אם אתם רוצים לחדד את הצורך שעלה.

אפרת רייטן: חנן או אתם רוצים לחדד את הצורך שהציגו לנו.

אלכס פרידמן: בסופו של דבר ברור שזאת הקבוצה הקשה והקיצונית ביותר.

אלכס פרידמן: המטרה של החוק המקורי שהגשנו בזמנו היתה להכפיל את השר"ם כולל התוספת.

אלכס פרידמן: זה מה שאנחנו עושים היום, כך שקצבת שירותים מיוחדים של נכה מונשם תהיה שווה ומוצמדת ל-250% של שר"ם ל-188%.

נעה בן שבת: שאלת לגבי הרקע?

אפרת רייטן: רצינו לשמוע את הצורך שעלה.

אפרת רייטן: הנושא הזה עלה לדיון בעקבות צרכים שגם אתם הצגתם וגם ארגונים אחרים.

אפרת רייטן: לגבי אוכלוסיית המונשמים שגם השר"ם שמגיע עבורם והקצבה לא היתה מספקת.

אפרת רייטן: אז נמצא הפתרון אבל אולי תסביר כי אני לא בטוחה שכולם הבינו.

אלכס פרידמן: חלק מהרפורמה שגם אנחנו מקדמים בימים אלה בכל הנושא של העובדים הזרים, אנחנו קודם כל רוצים לתת דגש בכל הנושא הכלכלי.

אלכס פרידמן: היום קצבת השר"ם המרבית אחרי התוספת עמדה על 5,600.

אלכס פרידמן: ידוע שלהעסיק מטפל בפועל עולה מינימום 8,000.

אלכס פרידמן: בדיוק אוכלוסיית הקצה הזה נמצאת במצב הקשה ביותר.

אלכס פרידמן: לכן, כבר לפני שנתיים התחלנו בהליך של לתת פתרון מיידי להם.

אלכס פרידמן: הסעיף הבא שאלי יפרט עליו נותן פתרון לקבוצה נוספת.

אלכס פרידמן: בהמשך אנחנו מביאים עוד פתרונות, אבל אלי ימשיך.

נעה בן שבת: כלומר, הצורך עלה בגלל העסקת העובד הזר?

אלכס פרידמן: בין היתר.

דוברת: זה אנשים שבעצם המצב הרפואי שלהם מחייב נוכחות קבועה והשגחה קבועה גם בלילה וגם ביום.

דוברת: זה אנשים שהם מונשמים, מחוברים למכשיר הנשמה 16 שעות לפחות ביממה.

דוברת: הם צריכים השגחה ונוכחות קבועה של מטפל שיוודא שהמכשיר עובד ומתפקד.

דוברת: בנוסף, הם נמצאים במצב רפואי מורכב והם תלויים בעזרת הזולת לחלוטין בכל שעות היממה.

יהודה דורון: אני רוצה להוסיף שלא מדובר רק בעובד זר.

יהודה דורון: זה גם אם יהיו עובדים ישראלים.

אלכס פרידמן: יהודה, זה הסעיף הבא.

אפרת רייטן: כבר אנחנו מטפלים גם בסעיף הזה.

אפרת רייטן: עלי, מה העלות של הסעיף הזה?

עלי בינג: אני תכף אגיד את הסעיף הבא ויש לי את העלות של שניהם יחד.

עלי בינג: הסעיף הבא בעצם ממשיך את מה שיהודה ציין כרגע.

עלי בינג: יש אוכלוסייה נוספת שהיא איננה מונשמת אבל גם לה יש צרכים מיוחדים.

עלי בינג: זאת גם אוכלוסיית הקצה מתוך אוכלוסיית הנכים.

אפרת רייטן: דוגמה, למשל.

עלי בינג: אנחנו מדברים על אוכלוסייה שיש לה היתר להעסיק שני עובדים זרים עקב מצבם הרפואי הקשה.

עלי בינג: אם תרצו לודה תיתן מספר דוגמאות.

עלי בינג: בכל מקרה, אותה אוכלוסייה, ככל שיש לה היתר להעסיק שני עובדים זרים והיא מעסיקה בפועל לפחות עובד זר אחד ועוד עובד ישראלי או זר אחר.

יהודה דורון: או שני עובדים ישראלים.

יהודה דורון: אנחנו צריכים ישראלים שיעבדו.

עלי בינג: בסופו של דבר, האוכלוסייה הזאת תקבל בעצם שר"ם כפול.

עלי בינג: זאת אומרת, היא תקבל תוספת של 5,641 שקלים מידי חודש לקצבה שלה.

אפרת רייטן: מעבר למה שהם קיבלו.

עלי בינג: שני הצעדים הללו ביחד, העלות שלהם היא כ-19 מיליון שקלים.

נעה בן שבת: בשניהם זה שר"ם כפול.

נעה בן שבת: ההעלאה היא אותה העלאה.

עלי בינג: לא.

עלי בינג: המונשמים זה בסופו של דבר אמור לעמוד על 250% והמעסיקים של העובדים 200%.

אפרת רייטן: אין לנו עדיין את הנוסחים.

אלכס פרידמן: חשוב להדגיש שהמונשמים זה גם ילדים וגם בוגרים.

אפרת רייטן: אתה יכולה לתת לנו דוגמאות לאוכלוסיות כאלו?

לודה אליסיאן: אלה בעצם אנשים שעובד זר לא מסוגל לטפל בהם.

לודה אליסיאן: זה יכול להיות אדם במצב תפקודי מאוד קשה או בן אדם במשקל מאוד כבד שמאוד קשה להזיז אותו.

לודה אליסיאן: זאת קבוצה מאוד קטנה של אנשים שבאמת יש להם צורך.

אפרת רייטן: הם נפלו בין הכיסאות ועד עכשיו לא היה להם מענה.

לודה אליסיאן: הצורך שלהם הוא מאוד בסיסי זה לקיום ותזוזה בתוך הבית, מעבר ממיטה לכיסא וכדומה.

אלכס פרידמן: חשוב לחדד ששני הסעיפים הללו יחולו החל מ-1.7 השנה, כלומר, רטרואקטיבית.

אפרת רייטן: עלי, בבקשה.

עלי בינג: נושא נוסף שדובר גם עליו זאת בעצם אוכלוסייה של מקבלי השר"ם שנולד להם ילד ועקב כך הם זקוקים לסיוע נוסף.

עלי בינג: דובר על תוספת עבור אותו ילד עד גיל 3 למקבלי קצבת השר"ם.

עלי בינג: מדובר בעצם בסוג של תוספת תלויים לאותה אוכלוסייה, ככל שהילד הוא עד גיל 3.

חנן טל: עד 3 שנים, עד שני ילדים.

עלי בינג: אני מניח שאין כאלה שיש להם שלושה ילדים, אבל מה שסוכם זה עד 3 שנים ועד שני ילדים בגילאים האלה.

עלי בינג: העלות הצפויה: 35.5 מיליון.

פטין מולא: למה לא ילדים עד גיל 18?

פטין מולא: עשיתם חישוב כמה זה עולה?

עלי בינג: בסופו של דבר, העלות התקציבית של זה היא הרבה יותר גבוהה וגם העזרה שאותו נכה נזקק לה בשלוש השנים הראשונות היא הרבה יותר משמעותית.

עלי בינג: מטבע הדברים, נכה שיש לו קצבת שר"ם הוא זקוק יותר לסיוע ולכן כשיש לו ילד קטן שזקוק יותר לעזרתו, אז הסיוע נדרש יותר בשנים הראשונות.

עלי בינג: זאת היתה העמדה גם של גורמי המקצוע וגם של השטח וגם מבחינה תקציבית.

עלי בינג: תמיד אפשר לתת יותר אבל זה באמת הצורך האקוטי.

פטין מולא: יש מקרים חריגים של ילד נכה שהוא קטוע רגל והוא לא מוכר כילד נכה.

פטין מולא: בגלל שהוא מתפקד כמו ששאר הילדים הוא לא זקוק לקצבת ילד נכה.

אפרת רייטן: פה אנחנו מדברים על קצבה להורים.

פטין מולא: פה הוא לא מקבל קצבה ולא את הסף הרפואי כמו שדובר על השר"ם.

פטין מולא: השר"ם שהיה 60% וירד ל-40%.

אפרת רייטן: אתה חוזר אחורנית.

פטין מולא: מישהו מהביטוח הלאומי יכול לענות לי?

אפרת רייטן: צריך לעשות איזה סדר.

אפרת רייטן: לודמילה, אולי תתייחסי.

פטין מולא: זה חשוב מאוד.

פטין מולא: ילד קטוע רגל שהוא לא נכה - - -

אפרת רייטן: השאלה ברורה.

אפרת רייטן: תתייחסי לשני הדברים.

לודה אליסיאן: אני רק אדגיש 3 נקודות.

לודה אליסיאן: התוספת עבור ילד ניתנת לאדם בקצבת נכות כללית לכל בן אדם שיש ילדים עד גיל 18 או בעצם גם אחרי גיל 18, אם הוא ממשיך ללמוד, להשלים בגרויות, אם הוא בצבא, בשירות לאומי וכדומה.

לודה אליסיאן: עכשיו אנחנו מדברים פה על תוספת נוספת לטיפול בתינוק לאדם שבעצם זקוק בעצמו לסיוע בעזרת הזולת.

לודה אליסיאן: כדי להמחיש בדוגמאות.

לודה אליסיאן: זה יכול להיות אדם עם עיוורון שנולד לתינוק.

לודה אליסיאן: הוא בעצמו זקוק לסיוע של אדם אחר ומקבל שירותים מיוחדים ואז פי כמה וכמה הוא בעצם צריך סיוע בטיפול בתינוק, אם הוא רוצה להיות שותף בטיפול בתינוק שלו.

לודה אליסיאן: אנחנו גם מכירים, וזה כבר מתחבר לסיפור אחר, נשים אחרי לידה, יש תופעה שמגלים להם סרטן שנה אחרי הלידה והן בעצם צריכות לטפל גם במחלה וגם בתינוק.

לודה אליסיאן: פה בעצם המענה לתינוק הוא לתקופה קצרה יחסית כל עוד הילד צריך טיפול.

לודה אליסיאן: זאת הנקודה השנייה.

לודה אליסיאן: נקודה שלישית.

לודה אליסיאן: כמו שאמרתם, בילד נכה כמובן שצריך לדבר על זכאויות בילד נכה.

לודה אליסיאן: יש פה גם פתרונות בנושא של ילד נכה והגדלת הקצבאות.

נעה בן שבת: זאת גם כן קבוצה קטנה או שזאת קבוצה יותר גדולה?

לודה אליסיאן: עד 3 שנים זאת קבוצה קטנה יחסית.

אפרת רייטן: כמה ההורה מקבל?

לודה אליסיאן: בדרך-כלל מדובר באנשים שמקבלים שירותים מיוחדים של 1,427 שקלים.

לודה אליסיאן: הם יקבלו עכשיו תוספת של 100 שקלים, ומי שמטפל בתינוק יקבל תוספת של 950 שקלים.

אלכס פרידמן: חשוב להגיד שמעבר לכסף יש פה גם אמירה של לעזור, לעודד אנשים עם מוגבלות להקים משפחות ולהביא ילדים, שזה סיפור לא פשוט בפני עצמו.

אפרת רייטן: יש בזה ערך הרבה יותר נרחב.

אפרת רייטן: זה מתחיל בנובמבר?

אלכס פרידמן: אכן, בנובמבר 2021.

אפרת רייטן: עם העברת התקציב.

עלי בינג: נושא נוסף שגם עליו דובר.

עלי בינג: תחת הסכם הניידות יש מענק שנקרא הלוואה עומדת לרכישת רכב.

עלי בינג: היה איזה פער בין מי שהוא נכה שמסיע את הרכב שלו לבין נכה מוסע.

עלי בינג: נכה מוסע היה זכאי רק ל-75% משווי המיסים על הרכב לעומת הנכה שמסיע את רכבו שזכאי ל-100%.

עלי בינג: לאור השיח המקצועי שניהלנו עם ביטוח לאומי והארגונים השונים, דובר על השוואת המצב של אותם נכים מוסעים לנכים המסיעים וגם להם לתת הלוואה עומדת של 100%.

עלי בינג: מבחינה פרוצדוראלית זה יצטרך לבוא לידי ביטוי דרך תיקון של הסכם הניידות, שזה הסכם שאנחנו כמשרד האוצר עורכים עם הביטוח הלאומי לפי סעיף 9 לחוק הביטוח הלאומי.

עלי בינג: אנחנו נביא אותו להתייעצות בוועדה כי זאת הפרוצדורה.

עלי בינג: העלות המוערכת היא כ-17 מיליון שקלים לשנה.

עלי בינג: זה יחול החל מינואר 2022.

יהודה דורון: זה דבר שמוריד את האפליה בין קבוצות הנכים ואני מברך.

אפרת רייטן: דיברנו על זה, יהודה.

אפרת רייטן: עניין הניידות היה חשוב.

יהודה דורון: זה היה מפלה בין הנכים.

יהודה דורון: את יודעת, זה היה גורם לנכים ולהורים של הילדים הנכים לגייס כספים כדי לשלם משהו שבדרך-כלל זה נייר שעובר בין ביטוח לאומי לאוצר.

יהודה דורון: אנחנו העלינו את זה הרבה פעמים.

אפרת רייטן: באמת הנקודות האלה שמשרד האוצר עם כל ארגוני הנכסים היו ניסיון להקשיב לשטח כי זה הדבר החשוב.

אפרת רייטן: לא אנחנו קובעים.

אפרת רייטן: בסופו של דבר אתם מביאים לנו את הצרכים ואנחנו עונים עליהם פה.

עלי בינג: היתה לי טעות בתמחור של השר"ם הכפול, של המונשמים וה-250% והשר"ם הכפול של אלה שמעסיקים שני עובדים.

עלי בינג: אמרתי כ-20 מיליון אבל זה יוצא 27 מיליון.

עלי בינג: סליחה, לא שמתי לב.

עלי בינג: זה כלל העלות.

עלי בינג: כלל הצעדים האלה, כפי שהבינה הוועדה, עולים לא מעט כסף, כ-300 מיליון שקלים.

עלי בינג: אני רגע אציג מקור שעליו הסכמנו שהוא לחלק מהאירוע.

עלי בינג: חלק מהאירוע אנחנו כמשרד האוצר מוסיפים מעבר למקור.

עלי בינג: חשוב לי רגע להסביר את המקור.

עלי בינג: בסופו של דבר היום לנכים שיש להם נכות מעל 90% יש פטור ממס הכנסה על סכום שנתי של כ-615 - - -

מאיר שפיגלר: עם שני ליקויים.

עלי בינג: 90% משני ליקויים או 100% מליקוי אחד – זה תיקון חשוב של המנכ"ל – עד סכום של 615,000 שקלים בשנה.

עלי בינג: זאת אומרת, אנחנו מגיעים למצב אבסורדי ברמה מסוימת, בעיניים שלנו כמשרד האוצר, שבו יכול להיות נכה מסוים שהוא בכלל לא מקבל קצבת נכות כי הוא לא עומד במבחן ההכנסה שהוא מרוויח, לצורך העניין, 40,000 שקלים בחודש, ולכן אנחנו כמדינה אומרים לו שהוא לא מקבל קצבת נכות.

אפרת רייטן: 50.

עלי בינג: זה יכול להיות 50, 40, 30.

עלי בינג: ביד השנייה, אנחנו בעצם נותנים לו איזו הטבת מס שהיא הרבה הרבה יותר דרמטית ויכולה להגיע עד לכדי 15,000 שקלים בחודש, הרבה הרבה יותר דרמטית מקצבת הנכות הבסיסית.

עלי בינג: באופן אבסורדי, דווקא לנכים החזקים המדינה עזרה יותר מאשר לנכים החלשים.

עלי בינג: לכן בעצם המחשבה שלנו היתה שצריך להוריד משמעותית את הפטור הזה.

עלי בינג: חשוב להגיד על הפטור הזה עוד משהו.

עלי בינג: כל הסכום הזה, אותו נכה שמרוויח אותו, הוא נמחק לו מההכנסה.

עלי בינג: זאת אומרת, רק מעל ההכנסה מעבר הוא מתחיל לשלם מיסוי כמו כל אזרח אחר בהתאם לנקודת הזיכוי שלו ובהתאם למדרגות המס הרגילות.

עלי בינג: זאת אומרת, מדרגת מס ראשונה 10%, לאחר מכן 14% וכיוצא בזה.

עלי בינג: לכן אדם שהרוויח, למשל, 50,000 שקלים לחודש והגיע לתקרה ולא שילם בכלל.

עלי בינג: אבל גם אדם שמרוויח 55,000 שקלים כנראה לא שילם מס כי במדרגה הראשונה עדיין יש לו נקודת זיכוי.

עלי בינג: בעצם, המחשבה שלנו היתה שצריך להוריד משמעותית את הסכום הזה של הפטור כי הרציונל לעודד נכים לצאת לעבוד לא נועד כדי לשרת אוכלוסייה שמרוויחה 40,000 ו-50,000 שקלים לחודש.

עלי בינג: אני כן אגיד שבתחילת הדרך רצינו להוריד את זה בצורה דרמטית לכדי 100,000 שקלים לשנה.

עלי בינג: במהלך השיח דובר גם על 200,000 שקלים לשנה.

עלי בינג: אני חושב שנכון יותר הסכומים האלה, כי בעצם נכה שמרוויח מעל השכר הממוצע במשק, בעיניי לא היה נכון שאנחנו כמדינה ניתן לו הטבות מס מעבר לשכר הממוצע במשק.

אפרת רייטן: למרות שאנחנו מעודדים יציאה לעבודה.

עלי בינג: למרות שאנחנו מעודדים יציאה לעבודה.

עלי בינג: במהלך השיח ולאור דרישות ובקשות ושיח קשה ונוקב שהיה לנו גם עם הארגונים שכעסו על הרצון הזה וגם עם הוועדה - - -

יהודה דורון: נכי צה"ל גם - - -

עלי בינג: אני תכף אתייחס לזה.

עלי בינג: בסופו של דבר, הוחלט והוסכם זה בעצם להעמיד את הפטור הזה במקום על 614,000 שקלים על 400,000 שקלים.

עלי בינג: רק להמחשה, 400,000 שקלים זה יוצא משכורת חודשית של 33,000 שקלים לחודש.

עלי בינג: אבל עדיין, אדם שמשתכר 40,000 שקלים בחודש למעשה כמעט ולא ייפגע מהסיפור הזה, בגלל מה שאמרתי קודם, שגם לאחר הפטור הוא נכנס רק למדרגות המיסוי הרגילות שלו.

עלי בינג: לכן, לצורך העניין, אדם שהשתכר 40,000 שקלים לפני התיקון קיבל בעצם הטבת מס מהמדינה מידי חודש של כ-10,000 שקלים, לאחר התיקון, על אף שהוא עובר את התקרה כי הוא מרוויח 40,000 שקלים לחודש, הוא מקבל הטבת מס של 10,108 שקלים.

עלי בינג: נפגע בסך-הכול מ-100 ומשהו שקלים ועדיין מקבל הטבת מס מאוד מאוד משמעותית של 10,000 שקלים מידי חודש.

עלי בינג: חשוב להגיד שמכיוון שנכי צה"ל אינם חלק מהאירוע הזה של החוק הזה ובאופן כללי המארג החוקי של נכי צה"ל הוא מארג חוקי אחר.

עלי בינג: הם עובדים מול משרד הביטחון ולא מול ביטוח לאומי.

עלי בינג: כל הסיפור, גם הערכי, המדינה מתייחסת לנכי צה"ל באופן שונה מנכים רגילים.

קריאה: לטובה או לרעה?

עלי בינג: כמובן לטובה.

יהודה דורון: אני מתנגד לתיקון הזה.

יהודה דורון: גם דיברתי על זה עם השר.

עלי בינג: יהודה, לא סיימתי.

יהודה דורון: אני מתנגד לזה כי לא לקחת בחשבון - - -

עלי בינג: יהודה, לא סיימתי.

עלי בינג: אז בסופו של דבר, מה שבעצם מוצע כרגע זה להחריג את האירוע של נכי צה"ל והם יישארו עם הפטור כפי שהוא היום.

עלי בינג: שאר הנכים, החל מה-1.1.2022 הפטור שלהם יעמוד על 400,000 שקלים בשנה.

עלי בינג: מעבר לזה, יש לנו עוד תיקון שאנחנו רוצים להציע אותו, בהיבט טכני שהוא גם מהותי, של קבלת הקצבה.

עלי בינג: אם היום התנאי לקבלת הקצבה, כפי שציין מנכ"ל הביטוח הלאומי, הוא בעצם שאתה מעל 90% אם שני ליקויים או 100% עם לקות אחת, אנחנו רוצים לעשות פה מהלך שהוא גם מהותי וגם לפשט בירוקרטיה.

עלי בינג: ראשית, כל מי שהוא מעל 90% יוכל לקבל את הנכות.

עלי בינג: זאת אומרת, לא תהיה חייב להיות עם שני ליקויים.

עלי בינג: גם אם אתה עם 90% ולקות אחת תוכל לקבל את הטבת המס.

עלי בינג: זה מהלך מיטיב על מנת לחסוך מנכה 90% את הצורך ללקט עוד נכות נוספת על-מנת להיות זכאי.

עלי בינג: זה כמובן לא יהיה תקף לזכאים הקיימים.

עלי בינג: אנחנו נדרוש, על מנת להיות זכאי חדש להטבות המס, הליקוי העיקרי שלך צריך להיות לפחות 40% נכות, על-מנת למנוע מצב שבו מגיעים לצורך ללקט מספר רב של נכויות כדי להיות זכאי להטבת המס.

מאיר שפיגלר: אולי כדאי לשמוע את מה שיהודה רוצה לומר ולהתייחס גם לזה, אבל בלי קשר לזה, הדברים האלה התגבשו במהלך כל הדיונים שנערכו בחודשים האחרונים לעניין ההטבות הנוספות, הזכויות הנוספות שניתנות לנכים.

מאיר שפיגלר: מדובר כאן ברפורמה נוספת, מעבר לרפורמה שהיתה במרץ 2018 ומבחינת הניקוד שלה היא מאוד פרטנית ומאוד ייחודית, מכיוון שהיא נוגעת בנושאים שנוגעים בצרכים של סקטורים מסוימים.

מאיר שפיגלר: הרפורמה שהיתה במרץ 2018 גם היתה חשובה, אבל היא בעיקר התמקדה בקצבה.

מאיר שפיגלר: אותה קצבה שהיום שאמורה להיות החל 1.1.2021, ל-3700 שקלים למי שיש לו 100% נכות ובהתאם, לאלה שיש להם נכות חלקית.

מאיר שפיגלר: שם היתה גם הקח"ן, זאת אותה קצבה חודשית נוספת.

מאיר שפיגלר: היו דברים נוספים שהיו אבל כאן ירדנו לגופם של נושאים שנוגעים לצרכים אובייקטיביים אמיתיים של סקטורים מסוימים בקרב כלל הנכים במדינת ישראל.

מאיר שפיגלר: הכוונה לגבי נכות כללית, נכות פוליו, גזזת וכך הלאה.

מאיר שפיגלר: אין ספק שבסוף צריך מקורות תקציביים.

מאיר שפיגלר: אמרתי בפעם הקודמת ואני אומר גם כעת.

מאיר שפיגלר: אחד, כל אותו סכום שבמסגרת הרפורמה שהיתה במרץ 2018, סכום שיועד לשינוי התנהגות, כרגע לא קיים יותר.

מאיר שפיגלר: זאת אומרת, כל הסכום נותב אך ורק לזכויות של הנכים.

מאיר שפיגלר: מעבר לזה, מה שאמר עלי בינג לעניין גובה הזכאות לפטור ממס הכנסה וסכומים נוספים שבמסגרת המשא ומתן נוספות מעבר, כמובן, למה שהיה בבסיס הרפורמה משנת 2018, אותם 4.341 מיליארד, נוספו עוד סכומים די מכובדים מתקציב המדינה כדי שאפשר יהיה לתת מענה לכמה שיותר סקטורים בצורה הרבה יותר מוחשית, שתאפשר להם לתפקד בצורה יותר מכובדת ויותר עצמאית ממה שהיה מנת חלקם עד היום.

אפרת רייטן: כמה נוספת מעבר?

אפרת רייטן: אני מבינה שזה בעצם מחולק.

מאיר שפיגלר: יש את הנושא של הילדים הנכים.

אפרת רייטן: עוד לא הגענו.

מאיר שפיגלר: זה סדר גודל של כחצי מיליארד שקלים.

אפרת רייטן: עוד חצי מיליארד.

קריאה: בלי הילדים?

מאיר שפיגלר: לא, כל השישה הנושאים.

עלי בינג: סליחה, קצת פחות מ-300 מיליון.

מאיר שפיגלר: השישה נושאים?

אפרת רייטן: כן.

מאיר שפיגלר: שם זה 540.

עלי בינג: כן.

נעה בן שבת: עם הפחתת הפטור, כמה כסף היא מכניסה?

עלי בינג: הכנסת הפטור צפויה להכניס כ-187 מיליון.

אפרת רייטן: זה מה שרציתי להבין.

אפרת רייטן: זאת אומרת, זה 180 מהפחתת הפטור והשאר מגיע מהתקציב.

עלי בינג: 187, אמת.

אפרת רייטן: יהודה, בבקשה.

יהודה דורון: אני מתנגד.

יהודה דורון: כל שרי האוצר ניסו לגעת בנושא הזה וירדו ממנו לאחר שהם שמעו את דברי ההסבר שלנו.

יהודה דורון: אין הרבה אנשים שעוברים את הסף של ה-400 או 500.

יהודה דורון: זה ציבור מאוד קטן ואין בו כל-כך הרבה חיסכון.

יהודה דורון: למה צריך כן את הפטור ולמה לא צריך לפגוע בעיקרון שאנחנו ונכי צה"ל וכל הנכים שווים?

יהודה דורון: זאת אומרת, אם אתה משאיר קבוצה אחת, שם החתך של האנשים שמרוויחים הוא יותר גדול כי נתנו להם תחנות דלק, נתנו להם כל מיני דברים.

יהודה דורון: שם יש את החתך.

יהודה דורון: אצל ציבור הנכים הכללי אין חתך כזה.

יהודה דורון: למה אני אומר שזה חשוב?

יהודה דורון: אני אתן לכם דוגמה שנתתי לשר האוצר.

יהודה דורון: יושב לידי עורך-דין שבקושי מזיז את הידיים שלו והוא צריך שמישהו יעביר לו דף.

יהודה דורון: אז הוא צריך עובד שיזיז את הדף.

יהודה דורון: הוא צריך חדר שבו יוכל לתמרן עם כיסא הגלגלים שלו.

יהודה דורון: המשרד של אדם רגיל יכול להיות 60-70 מטר והוא צריך 200 מטר.

יהודה דורון: הוא צריך את הציוד ולהסתובב.

יהודה דורון: הוא משלם שכר דירה יותר גבוה, הוא משלם ניקיון.

יהודה דורון: בכל הדברים הוא משלם יותר.

יהודה דורון: אז אם יש לו אפשרות להרוויח יותר ולא ליפול על הממשלה ולשלם את הדברים, למה אתה רוצה להוריד לו? כמה כאלה יש?

יהודה דורון: תפסיקו לספר סיפורים.

אפרת רייטן: כמה כאלה יש?

יהודה דורון: אין הרבה.

יהודה דורון: אני לא רוצה שתהיה אפליה בין נכה צה"ל לבין נכה עבודה לבין נכים כלליים.

יהודה דורון: התנאים שלנו שווים.

יהודה דורון: אין דבר כזה, קבוצה אחת תהיה ככה וקבוצה שנייה ככה.

יהודה דורון: לכן אני אומר שזה סעיף שכל שר האוצר ששמעו אותנו, הורידו אותו מסדר-היום.

יהודה דורון: גם ישראל כץ, כשהיה שר האוצר, רצה להוריד.

יהודה דורון: ישבנו איתו והוא הוריד את זה מסדר-היום.

יהודה דורון: אין שום סיבה שעכשיו אתם תנקטו בצעד הזה.

יהודה דורון: אנחנו נצא למאבקים על הנושא הזה.

קריאה: אתה לא יכול להשוות בדיון הזה בין נכה צה"ל לנכה כללי.

קריאה: זה שונה לגמרי.

קריאה: אני נכה צה"ל ואתה לא יכול להשוות אותי לנכה ביטוח לאומי.

קריאה: זה משהו אחר.

יהודה דורון: אני אומר שאתה מקבל תנאים שהם - - -

קריאה: האדם שמקבל נכות כללית ויש לו מוגבלות בבית, יש משרד הבריאות שמכסה לו את השירותים, את החדר ואת המעלית.

יהודה דורון: לא מכסה לו כלום.

יהודה דורון: נכון מאיר?

יהודה דורון: אני מכיר את הסוגייה הזאת.

יהודה דורון: אתה לא יכול ללמד אותי כי אני עשיתי את הדברים האלה.

קריאה: אבל קיבלתם מימון ממשרד הבריאות.

יהודה דורון: בגיל 70 כשנכה מבקש כיסא, אומרים לו שלא מגיע כי עבר את הגיל.

אפרת רייטן: זה לא רלוונטי.

יהודה דורון: אתה בא להגיד - - -

אפרת רייטן: הבנתי.

אפרת רייטן: הדברים נשמעים.

אפרת רייטן: אני רוצה לשמוע את מר שפיגלר.

יהודה דורון: כמה כאלה יש?

יוסף דדוש: אני יו"ר ארגון נכי ואלמנות עבודה של ישראל.

יוסף דדוש: אני מתפלא לשמוע שהמקורות לממן את כל הצרכים האלה של כלל הנכים מגיע מנכים.

יוסף דדוש: המקור, כפי ששמעתי, זה להקטין.

יוסף דדוש: אני לא מבין את הקטע הזה של לבוא ולהפלות בכלל בעניין עקרוני.

יוסף דדוש: אדם שהפך להיות נכה, או אדם שנפגע בתאונת עבודה אפילו ונקבעה לו דרגת נכות או אחרת השכר שלו ירד לאין שיעור.

יוסף דדוש: אז אומרים לו, אתה כן תשלם מס וההוא לא ישלם מס?

יוסף דדוש: לא נראה לי.

יוסף דדוש: עם כל הכבוד לנכי צה"ל, יש לי אח שהוא נכה צה"ל שנפטר ויש לי עוד אח נכה צה"ל.

יוסף דדוש: זה בסדר, מגיע להם והזכויות שלהן במקומן ויותר מזה מגיע להם.

יוסף דדוש: אבל אי-אפשר להפלות, זה צורם.

יוסף דדוש: מה קורה עם נכי תאונות עבודה?

יוסף דדוש: כשהוא עבד השכר שלו היה 50,000 והיום הוא מרוויח רק 30,000 שקל ואז הוא יתחיל לשלם מס?

יוסף דדוש: לא הבנתי את הרעיון הזה.

אפרת רייטן: זה בדיוק הפוך, אבל אני רוצה לשמוע.

אפרת רייטן: מר שפיגלר.

מאיר שפיגלר: דווקא הדוגמה שאתה נתת לא רלוונטית כי במצב שבו אדם מקבל הכנסה פחותה מזו שהיתה לו ערב הפגיעה, הוא בוודאי ובוודאי כנראה לא ישלם מס.

מאיר שפיגלר: אם הוא לא שילם לפני כן, הוא לא ישלם לאחר מכן.

מאיר שפיגלר: הכוונה היא רק לגבי מי שרמת השכר החודשית שלו היא סדר גודל של מעל 40,000 שקלים לחודש.

אפרת רייטן: זה בשביל לעזור לאנשים שצריכים את זה עם הקצבאות הנמוכות.

יוסף דדוש: החבר'ה האלה עובדים.

יהודה דורון: אני צריך 3 עובדים, את לא משלמת לי עובד זר מלא.

יהודה דורון: אם היית משלמת עובד זר מלא ואת השניים מלא, את יכולה להגיד.

יהודה דורון: אבל אתם לא משלמים את זה, אז אתם באים להוריד?

מאיר שפיגלר: לגבי עובדים זרים, עוד חזון למועד, עוד מעט זה יעלה כאן לסדר-היום.

מאיר שפיגלר: אתה נתת דוגמה שהיא בוודאי ריאלית, אבל כל ההוצאות שנובעות מהנכות של האדם, שמפעיל עסק או משלח יד כלשהו - - -

יהודה דורון: אתה אומר שזה מתקזז.

מאיר שפיגלר: בוודאי.

מאיר שפיגלר: אנחנו מדברים רק על הכנסה מתוקף שכר.

מאיר שפיגלר: הכנסה פרסונלית של עובד וכמובן זכאי להתפרנס בכבוד.

מאיר שפיגלר: לגבי דבר נוסף שאמרת.

מאיר שפיגלר: התקציב הוא לא רק כתוצאה מאותה הפחתה, כי כפי שציין עלי מדובר בסדר גודל של 187 מיליון שקלים אבל הסכום הוא 350 מיליון שקלים.

מאיר שפיגלר: זה בא ממקורות נוספים.

מאיר שפיגלר: כך, שבאיזה מקום, מעבר לעניין עצמו ולהיגיון שלו והסבירות שלו, יש כאן תוספת משמעותית של תקציב שכולו מיועד אך ורק לטובת זכויות של הנכים שעד היום לא היה להם מענה.

מאיר שפיגלר: מהיום יהיה להם מענה שיאפשר להם לתפקד בצורה יותר נאותה, גם מבחינתם האישית וגם מבחינת הסובב אותם.

מאיר שפיגלר: זאת נקודה מאוד חשובה.

מאיר שפיגלר: לא סתם אמרתי שמדובר כאן בסוף באיזו רפורמה נוספת, מעבר לרפורמה שהיתה במרץ 2018.

מאיר שפיגלר: היא משמעותית, היא מהותית והיא ערכית ממדרגה ראשונה.

עלי בינג: רק להשלים את התמונה.

עלי בינג: מבחינת המספר, מדובר על פחות מ-5,000 איש שמרוויחים מעל 400,000 שקלים בשנה.

עלי בינג: אני כן אגיד וציינתי את זה קודם מבחינת המספרים.

עלי בינג: אדם שמשתכר 40,000 שקלים בחודש, בהנחה שאין לו ילדים, כל אחד בהתאם למאפייניו האישיים ונקודות הזיכוי שלו - - -

מאיר שפיגלר: לא ייגרע ממנו שקל.

עלי בינג: כמעט ולא ייגרע ממנו שקל, כפי שציין המנכ"ל.

עלי בינג: עדיין יקבל 10,108 שקלים בהטבות מס.

עלי בינג: אדם שמרוויח 50,000 שקלים, גם אחרי התיקון, עדיין יקבל מידי חודש מהמדינה בהטבות מס, כמעט 12,500 שקלים.

עלי בינג: זאת אומרת, לא מדובר בזה שהאוכלוסייה הזאת תפסיק לקבל הטבה.

עלי בינג: מדובר על זה שההטבה מעט תקטן וזה רק לאנשים בעלי הכנסות גבוהות מאוד.

מאיר שפיגלר: יהודה, אנחנו עשינו את הכול.

מאיר שפיגלר: ציין את זה בהגינות עלי, כדי שההפחתה הזאת תגרע זכות מכמה שפחות אנשים ותיתן כמה שיותר הטבות נוספות לציבור הנכים.

מאיר שפיגלר: בעוד שהם בהתחלה דיברו על ירידה משמעותית מאוד כלפי מטה, בסוף הגענו לאיזה עמק שווה שנותן מענה מצד אחד ובעיקר מאפשר לתת זכויות לנכים שנכון לרגע זה לא מסוגלים לקבל אותם.

יהודה דורון: אני עוד פעם אסביר את עצמי ככה שאולי אתם תבינו יותר טוב.

יהודה דורון: אני היום מסתכל על נכה שרוצה להרוויח כמה שיותר והוא צריך להחזיק 3 עובדים זרים.

יהודה דורון: למה?

מאיר שפיגלר: יש מענה לעובדים זרים.

יהודה דורון: רק רגע.

יהודה דורון: העלות הזאת נופלת על אותו אדם שצריך לשלם לעובדים האלה מלא.

יהודה דורון: הוא צריך לקחת עוד הוצאות לכל מיני דברים שיש לו והוא לא מקבל מהמדינה.

יהודה דורון: אז ככל שהוא עובד ומרוויח יותר ויכול לקנות לעצמו את השירותים, למה אתם צריכים לפגוע בו?

יהודה דורון: זה לא הרבה, זאת קבוצה קטנה של אנשים.

יהודה דורון: למה אתם מחפשים9

יהודה דורון: לקחת מפה ולתת לפה ובקבוצה אחרת אתם לא נוגעים בכלל?

יהודה דורון: יסלח לי אותו חבר כנסת.

אפרת רייטן: הוא כבר יצא.

יהודה דורון: אני לא מרוויח את זה, זה לא מדובר עלי.

אפרת רייטן: בואו נמסגר את הדברים.

אפרת רייטן: נתחיל מהסוף.

אפרת רייטן: אנחנו מנסים למצוא כאן פתרונות ובאמת בירכת על ששת הצעדים האלה והם היו לך חשובים.

אפרת רייטן: דיברנו על ניידות, על ניידות, על הורים.

מאיר שפיגלר: על עובד זר שני.

אפרת רייטן: על עובד זר שני.

אפרת רייטן: באמת, דברים שהם קריטיים ובמשך שנים נתבקשו על-ידי ארגוני הנכים ולא היה להם מענה.

אפרת רייטן: כעת אנחנו נמצאים בשלב שבו כל הצדדים ישבו סביב השולחן ומצאו פתרונות.

אפרת רייטן: מצד אחד, האוצר מביא עוד מעל 100 מיליון נוספים וגם אנחנו בעצם משאירים עדיין הטבות מס של מעל 40,000 שקלים לחודש.

אפרת רייטן: זאת אומרת, יש פה איזה היבט שנותן פה גם פתרונות ערכיים ומוסריים ואולי יותר שוויוניים.

אפרת רייטן: ברור שתמיד יהיו אנשים לא מרוצים.

יהודה דורון: זאת לא שאלה של מרוצים.

יהודה דורון: הם לא יכולים לקנות שירותים.

יהודה דורון: אדם עובד בשביל לקנות את השירותים שלו.

יהודה דורון: אם הוא נכה קשה הוא עובד יותר קשה בשביל שיהיה לו יותר כסף לשלם לכל מי שסובב אותו.

מאיר שפיגלר: יהודה, בוא נהיה הגונים.

מאיר שפיגלר: זה נכון גם לגבי נכה שלא מרוויח מעל 40,000 שקלים והוא גם זקוק לשני עובדים זרים והוא גם זקוק - - -

יהודה דורון: הוא זקוק להכול.

אפרת רייטן: ועכשיו מסייעים לו.

מאיר שפיגלר: בדיוק.

מאיר שפיגלר: במקרה, יש לי משהו במשפחה שלי בנושא הזה.

יהודה דורון: מאיר, אם היית נותן לו את כל הדברים הייתי אומר לך שתוריד לו את הפטור אבל אתה לא נותן לו.

מאיר שפיגלר: יהודה, נפתיע אותם לטובה עם העובד הזר השני.

מאיר שפיגלר: זה דבר מאוד משמעותי.

יהודה דורון: אתה נותן לו חלק, הוא צריך להוסיף כסף.

מאיר שפיגלר: שנייה, חכה.

יהודה דורון: עובד זר עולה 10,000 שקלים, אתה יודע בעצמך.

יהודה דורון: אם אתה נותן לי 5,000 שקלים לעובד זר, אפילו עם עוד עובד שני, אתה עדיין לא כיסית לי את העובד המלא בשני המקרים.

יהודה דורון: אתה רק הכנסת אותי יותר לצרה.

יהודה דורון: אם אני מרוויח למה אתה צריך להוריד לי?

חנן טל: כששמעתי על הניסיון לפגיעה בהטבות המס ישר פניתי אליך, דדוש.

חנן טל: קוראים לי חנן טל, מנכ"ל "נכה לא חצי בן אדם".

חנן טל: פניתי גם לעידן קליינמן וגם דיברתי עם ארגוני נכים אחרים.

חנן טל: אני חושב שבאמת צריך לעשות מאמץ ושכולנו ניישר כאן קו, שלא ירד שקל אחד מתחת ל-400.

חנן טל: זה צריך להיות הקו האדום שלנו כי אני אומר לכם שהכוונה היא להמשיך להוריד את זה.

חנן טל: אנחנו צריכים להתיישר ולעצור את זה ב-400.

חנן טל: 400 צריך להיות הקו האדום התחתון.

חנן טל: לא אגיד לכם שאני מסכים להורדה ולמקור התקציבי כי אני לא.

חנן טל: אני חושב שצריך להביא מקורות תקציביים מקופת המדינה ולא מנכים אחרים.

חנן טל: יחד עם זאת, ברגע שזה כבר נעשה זה נעשה.

יהודה דורון: זה לא נעשה וזה לא ייעשה, אנחנו נצא להפגנות.

חנן טל: צריך לעצור את זה ב-400 ולא לתת לזה לתת לזה לרדת.

אפרת רייטן: 200, כמו שאתם שומעים שמשרד האוצר רוצה לעשות.

יהודה דורון: לא יהיה.

חנן טל: אני חושב שבהקשר הזה כולנו צריכים להתאחד על ה-400 האלה ולהחליט שזה הקו האדום שלנו.

חנן טל: הקבוצה שלנו היא הקבוצה הגדולה.

יהודה דורון: זכור מה שאני אומר לך.

יהודה דורון: אני אשב פה חודשים, לא יהיה.

חנן טל: ברשותך, תן לי לסיים.

חנן טל: הקבוצה הגדולה ביותר היא דווקא בקרב הנכים הכלליים.

חנן טל: נכי צה"ל מתוך הקבוצה הזאת זה קבוצה של קצת מעל 150 אנשים שהיא מרוויחה את הסכומים הגבוהים שדיברתם עליהם.

יהודה דורון: הרבה יותר.

חנן טל: לא, מסתבר שלא.

יהודה דורון: אני נמצא שם.

חנן טל: לפני רגע אמרת שלא.

יהודה דורון: אני נכה פעולות איבה ואני נמצא איתם בקשר.

חנן טל: בחנו גם את הנתונים כדי להבין איפה הפגיעה.

חנן טל: אני באופן אישי עדכנתי את עידן קליינמן על האירוע הזה והוא באמת קידם את ההחרגה של נכי צה"ל.

חנן טל: אני חושב שאם יכולתם, הייתם צריכים לעשות את זה גם כן.

חנן טל: נכי תאונות עבודה יש 53,000 ו-430,0000 נכים כלליים מתוכם כ-300,000 בגיל העבודה.

חנן טל: האירוע הגדול הוא באמת בקרב הנכים הכלליים.

אלכס פרידמן: אני רוצה להגיד דבר נוסף.

אלכס פרידמן: קודם כל, זה גם ידוע שהחלום של משרד האוצר זה לבטל את זה לחלוטין וגם דיברנו על זה בעתיד.

אלכס פרידמן: אנחנו התנגדנו ועדיין מתנגדים.

אלכס פרידמן: יחד עם זאת, כמנהיגי ציבור נכים חשוב גם לפעמים להפגין אחריות מסוימת.

אלכס פרידמן: אחריות שלי באופן אישי היא כלפי הנכים החלשים ביותר תמיד.

אלכס פרידמן: אני חושב שאם אנחנו מאפשרים, וזה בדיוק הקו האדום שחנן מדבר עליו, לתת לבן אדם להרוויח מעל 40,000 שקלים ומשם מתחילים הקיזוזים.

אלכס פרידמן: מצד שני, אנחנו נותנים לו עוד 5,600 אם יש לו עובד זר, כמו שדורון אומר.

אלכס פרידמן: נותנים לו פתרונות בכסף שאולי שווים יותר מהטבת המס.

אלכס פרידמן: יחס איתו נותנים את זה גם לאנשים שאין להם 40,000 שקלים בחודש.

יהודה דורון: אפשר לתת אבל לא לפגוע.

אלכס פרידמן: אנחנו עושים פה בסופו של דבר צדק היסטורי, צדק שהוא נכון, עם כל הקושי גם שלי בדבר הזה.

אליהו בן מויאל: אני חבר בפורום של הנכים ואני אבא לשני ילדים עם צרכים מיוחדים המרותקים לכיסאות גלגלים.

אליהו בן מויאל: אני מסתכל לא רק על הנכים אלא גם על הרפורמה של הילדים.

אפרת רייטן: עוד לא הגענו לזה.

אפרת רייטן: אנחנו עכשיו בדיוק מתחילים לדבר על הילדים.

אליהו בן מויאל: אז אני כן רוצה לדבר.

אפרת רייטן: בבקשה.

אליהו בן מויאל: אני אומר שאנחנו לא יכולים להתעלם מההורים שנושאים בנטל.

אפרת רייטן: אתה צודק, אתה ממש מתפרץ לדלת פתוחה.

אפרת רייטן: אנחנו לגמרי נמצאים שם.

אליהו בן מויאל: נושאים בנטל של אחריות כלפי ילדים.

אליהו בן מויאל: אנחנו לא רוצים לראות שגם ההורה יהפוך להיות נכה בנטל של להחזיק ילדים שצריכים לטפל בהם 24/7.

אליהו בן מויאל: להוריד פה, ולקחת מפה ומשם, ומעמידים את האחוזים דווקא בילדים.

אליהו בן מויאל: זה לא יתכן.

אליהו בן מויאל: אנחנו צריכים לקחת את זה ברגש ובהבנה נכונה.

אליהו בן מויאל: אנחנו לא גזרנו עליהם.

אליהו בן מויאל: לנו יש מטרה לתת להם את החיים שלהם.

אפרת רייטן: אנחנו רצינו למצוא פתרונות לילדים הנכים בדיונים האלה.

אפרת רייטן: היו פה הרבה ישיבות עם משרד האוצר, הרווחה, ביטוח לאומי וארגוני הנכים.

אפרת רייטן: גם בעניין הזה, עלי ומאיר, אני רוצה שתדברו על ההסכמות שאפשר להגיע.

קריאה: אני אשמח לתת רקע מה זה ילדים סיעודיים.

אליהו בן מויאל: זאת אימא לילדה.

אליהו בן מויאל: היא תיתן את הרגשות שלה מה זה להחזיק ילד.

אליהו בן מויאל: אני רוצה שתשמעי אותה.

תג: ב-16.8 הוצאנו מחאה של ילדים נכים סיעודיים.

תג: זה ילד שמפרכס, ילד עם טיטולים, ילד שלא מדבר, ילד בכיסא גלגלים, ילד מאוד מורכב.

תג: כאימא, הפכתי למטפלת סיעודית ל-24 שעות.

תג: אני קמה בלילה.

תג: אף מקום עבודה לא רוצה אותנו.

תג: בבוקר אני מתקשרת לבוס ואומרת שאני לא יכולה להגיע כי הילדה מפרכסת.

תג: אנחנו כל יום עוברים מטיפול לטיפול בבתי חולים.

תג: המדינה משלמת למוסד עבור ילד כזה מעל 20,000 שקלים.

תג: כרגע הקצבה שלנו היא 4,784 שקלים.

תג: הסכמתם ב-2018 לתת 490 שקלים.

תג: זה לא הגיוני שההוצאות שלנו מעל 10,000 שקלים לחודש.

תג: יש לנו הוצאות לטיטולים, תרופות.

תג: כרגע אני בין קנביס לאוכל שלה.

תג: אנחנו נותנים אוכל רפואי, אנחנו נותנים להם מכשירי שיקום שאף אחד לא מממן אותם.

תג: כיסאות גלגלים במצב הירוד הכי גרוע שיש.

תג: אני מדברת איתכם על מצב שהילדה שלי נפגעת מכיסאות הגלגלים.

תג: אין עם מי לדבר במשרד הבריאות.

תג: לא לשכוח שבמגזר הערבי הנשים לא מדברות עברית.

תג: זה אומר שההורה גם מפסיד ימי עבודה והוא הולך עם האימא לבתי חולים, לטיפולים ולכל מה שצריך בשביל להחזיר את הילד הרפואי.

תג: ויש גם כאלה שמחזיקים שני ילדים נכים במגזר הערבי.

תג: אנחנו קוראים לכם לתת קצבה שווה בין בוגר סיעודי לילד סיעודי.

תג: לא מדובר בהרבה כסף.

תג: זה כולה 8,600 ילדים כאלה.

תג: זה קצת כסף.

תג: איך אומרים?

תג: זה בקבוק שתיה בכנסת.

תג: סליחה שאני יורדת למצב כזה, אבל מה שאני עוברת בבית ועוד מה שמשפחות אחרות עוברות זה גהינום.

תג: אני אגיד לכם את המקרה הכי הכי כואב.

תג: הבת שלי בת 12 עם שיתוק מוחין וכבר קיבלה מחזור.

תג: זה לא הגיוני שאח שלה בן 11 צריך לתפוס לה את היד בשביל שאימא שלך תחליף לה טיטול.

תג: אז אנחנו צריכים עזרה סיעודית בבית.

תג: שהמשפחות לא יקרסו, תחוסו על הילדים כי אנחנו רוצים לגדל אותם באהבה.

תג: אנחנו לא רוצים לצאת ולהפגין.

תג: במקום הילדה תלך למסגרת הלימודית עד שעה 4, אנחנו נבוא לכנסת ישראל ונראה לכם את הילדים האלה.

תג: אני 10 שנים פעילה חברתית, עוזרת לאנשים בזכויות בחינם, בהתנדבות מלאה.

תג: המדינה לא נותנת מידע וגם הרווחה לא נותנת מידע.

אפרת רייטן: אני מודה לך שהגעת ושיתפת את המקרה שלך.

אפרת רייטן: אני מניחה שאת מייצגת עוד רבים.

תג: במקרה הגעתי למנסור עבאס.

אפרת רייטן: אז טוב שנכנסת אלינו להשמיע את הדברים האלה.

אפרת רייטן: כמו שאת יודעת, עקרונית הדיון שלנו אמור היה להיות אך ורק בהשלמת הרפורמה של 2018, הפעימה השלישית.

אפרת רייטן: את יודעת כמוני שבאמת יש ילדים שנשארו מחוץ למתווה הזה והפעימה השלישית.

אפרת רייטן: על-כך אני יודעת שאתם זועקים וגם לא מעט פנו אלי.

אפרת רייטן: גם ארגוני הנכים ייצגו אתכם גם בעניין הזה וגם ארגונים אחרים.

אפרת רייטן: את צריכה לדעת שאני מצידי, גם משרד האוצר, גם הביטוח הלאומי וגם ארגוני הנכים, כולם שמו מחדש את העניין של הילדים בתוך "עסקת החבילה הזאת".

אפרת רייטן: תכף יפרטו בפנייך, משרד האוצר והביטוח הלאומי, את הדברים הנוספים.

אפרת רייטן: ביקשנו למצוא פתרונות במקום שבו אנחנו נמצאים כדי באמת להגדיל את העוגה באופן כזה שאפשר יהיה לתת מענה.

אפרת רייטן: אני בטוחה שתמיד אפשר לתת עוד ואני בטוחה שיהיו אוכלוסיות שיגידו שזה לא מספיק.

אפרת רייטן: אבל כן יש פה עכשיו שינוי שלטעמי הוא שונה בתכלית ממה שהיה.

אפרת רייטן: יש פה כספים חדשים, יש פה קצבאות חדשות.

תג: כן, שמעתי את זה מ"נכה לא חצי בן אדם".

תג: עוד מילה אחת.

תג: אל תשכחו שהילדים האלה מייצרים עשרות של משרות עבודה בישראל: קלינאי תקשרות, עובדים סוציאליים, הסעות, מלווים.

אפרת רייטן: נכון, את צודקת.

תג: בגלל שאני מגדלת 24 שעות בבית שלי ילד כזה ונושאת את הנטל, כולם מרוויחים כסף ולי תגידי, תוציאי כסף מיעל 15,000 לחודש, את לא קיימת בכלל.

חנן טל: אני רוצה לומר כמה מילים.

חנן טל: תמר, פגשתי אתכם לפני כמה חודשים.

חנן טל: המחויבות שלנו לילדים היא בראש מעייננו.

חנן טל: צריך לחלק את האירוע הזה לשניים.

חנן טל: במסגרת הזמן שפנינו דרך ארגונים וגם דרככם למצוא פתרונות לילדים הנכים, זה במסגרת התקציב, הזמן שהוקצב עד העברת תקציב המדינה.

חנן טל: זה אירוע אחד.

חנן טל: האירוע השני הוא אירוע גדול יותר, שבכוונתנו באמת לשבת על העניין יחד עם אגף תקציבים והביטוח הלאומי ולמצוא פתרונות רחבים יותר לטווח הארוך.

חנן טל: צריך לחלק את האירוע לשניים, מה היה אפשר להשיג עד העברת התקציב, בשיתוף פעולה כמובן עם יו"ר ועדת הרווחה והארגונים שציינתי אבל גם איתכם.

חנן טל: אני חושב שכדאי לקבל את מה שיש פה להציע, גם לשלושת הגופים האלה, ואחר-כך לשבת ולעשות עבודה מקיפה ולתת פתרונות.

אלכס פרידמן: אני חושב שמאז שארגוני הילדים יצאו לרחובות הם קיבלו מענה אבל לא קיבלו מענה מספק.

אפרת רייטן: נכון, כי היו 50 מיליון ב-2018.

אלכס פרידמן: היו יותר כל מיני דברים אבל גם בעינינו זה היה לא מספק.

אלכס פרידמן: מאותו רגע נרתמנו לנושא יחד איתך.

אלכס פרידמן: חנן באופן אישי התרוצץ וניסה להוציא תקציבים בכל מקום שאפשר להוציא.

אלכס פרידמן: בסופו של דבר, גם פה מצאנו פתרון יצירתי.

אלכס פרידמן: אנחנו מביאים היום בשורה היסטורית לילדים הנכים, הרבה יותר ממה שתכננו בטווח הזמן הנוכחי.

אלכס פרידמן: הרבה בזכות ההורים הנהדרים האלה שיש לי הרבה כבוד אליהם.

אפרת רייטן: גם לנו.

אלכס פרידמן: כמו גם ההורים שלי.

אלכס פרידמן: אני לא יודע אם מותר פה למחוא כפיים אבל הייתי עושה את זה.

אלכס פרידמן: אני כבר אגיד לך שאני מאוד מתרגש כי במסגרת מה שעשינו, העברנו חוק היסטורי.

אלכס פרידמן: אני קצת מתרגש אם אתה שמה לב.

אלכס פרידמן: חנן יודע שזה נדיר שאני מתרגש כי אני בן אדם קר וקשוח, אבל באמת הבאנו פה בשורה.

אלכס פרידמן: אני באופן אישי אשמח לפרט אותה בהמשך.

אלכס פרידמן: אני חושב שזה נותן מענה ראוי.

אלכס פרידמן: כמו שחנן אמר, נמשיך ביחד עם הארגונים, נעשה ונביא עוד בשורות, כמו שעשינו לאורך השנים האחרונות.

אפרת רייטן: אני רוצה רגע לומר משהו ותכף נשמע את הפירוט.

אפרת רייטן: אני רוצה להגיד לכם בנימה אישית.

אפרת רייטן: תכף נמשיך הלאה אבל אם כבר פתחת את העניין הרגשי הזה, אני חושבת שצריך להגיד מילה טובה ויותר גם לאלכס וגם לחנן שפשוט לקחו את הנושא הזה של מתיחת הפנים ומתיחת התקציב למקומות חדשים, שמשרד האוצר לא ראיתי אותו מתגרד ככה כבר הרבה זמן.

אפרת רייטן: אני חושבת שהם פועלים ימים ולילות.

אפרת רייטן: אני לא כאן הרבה זמן אבל זה מספיק זמן בשביל לראות את העבודה של חנן ושל אלכס וגם של הארגונים האחרים.

אפרת רייטן: באמת מאבקים יוצאי דופן אבל גם בצורה כל-כך מכובדת, מאורגנת, עם הרבה נתונים ושכל והיגיון ומחשבה על המכלול.

אפרת רייטן: מחשבה על החלש והצרכים האמיתיים.

אפרת רייטן: אני חושבת שזה באמת ראוי לציון ושאפו עליהם.

אלכס פרידמן: תודה רבה.

אלכס פרידמן: בהזדמנות הזאת אני גם אגיד תודה למר רפ ולכל הצוות שלנו שעובד בהתנדבות מלאה מסביב לשעון.

אלכס פרידמן: שוב, הבשורה, אם לא אמרתי אותה קודם, היא פעימה נוספת בינואר 2022.

אלכס פרידמן: סך הכול תוספת של 900 מיליון שקלים עם הסעיפים הקודמים.

אליהו בן מויאל: אלכס, כמו שאני מכיר אותך, אתה תמיד מרגש והמקום שלך הוא מקום מכובד.

אליהו בן מויאל: אני מכיר אותך מהשטח.

אליהו בן מויאל: אבל פה אני רוצה שלפני שהם יתנו את דעתם, לקחת את הנושא של הילדים.

אליהו בן מויאל: למשל, בעובדים הזרים, כשמדובר בשלושה נכים בתוך הבית, איך אני יכול להתמודד עם שלושה עובדים זרים?

אליהו בן מויאל: יש לי ילדים סיעודיים וגם אני סיעודי ואני לא עומד ביכולת של העובדים הזרים.

אליהו בן מויאל: לקחת את זה לתשומת ליבכם שבנושא של העובדים הזרים זה דבר שמחייה את המשפחה, למרות שמי שנושא בנטל זאת האישה, האימא שהכול עליה.

אליהו בן מויאל: אז גם הרבה חלקים בבית מתפרקים בגלל הנושא הזה.

אליהו בן מויאל: אני חושב שפה צריך לתת את המענה הנדרש על-מנת שלא לראות עוד נכה נוסף.

אפרת רייטן: אני מבינה מה שאתה אומר.

אלכס פרידמן: אני חושב שבתחום הכלכלי נתנו שתי בשורות.

אלכס פרידמן: עוד מעט נביא במסגרת הטבלה בשורות נוספות.

אלכס פרידמן: כמו שאמרתי, במקביל אנחנו עובדים על רפורמה מאוד מאוד מקיפה בתחום העובדים הזרים.

אלכס פרידמן: אתמול נפגשנו עם רשות האוכלוסין וההגירה ושבוע הבא עם שרת הפנים.

אלכס פרידמן: אנחנו עובדים עם חברתך איבתיסאם בוועדת העובדים הזרים.

אלכס פרידמן: לכן גם התחום הזה בסופו של דבר יקבל מענה.

אפרת רייטן: ברשותכם, משרד האוצר.

עלי בינג: בהמשך לשיח הברכות, אני רגע אעבור לפרקטיקה של הדברים.

עלי בינג: בעצם דיברנו על מגוון של שימושים.

עלי בינג: תכף אציין בדיוק מה המקור של כל האירוע הזה.

עלי בינג: אני אתחיל דווקא מהשימושים.

עלי בינג: את הנוסחים אנחנו נעמיד בפני הוועדה.

עלי בינג: בחלק מהמקרים פשוט מדובר בשינוי של מספר בתקנות הרלוונטיות ובחלק מהדברים אלה שינויים קלים בנוסחים.

עלי בינג: מכיוון שישבנו לילות כימים אז עוד אין לנו את הנוסח העדכני.

עלי בינג: עד יום רביעי אני מקווה שכל הנוסח יעמוד בפני הוועדה ואז גם ככל שהוועדה תרצה, להצביע על-כך.

עלי בינג: האירוע הראשון זה באמת הילדים.

עלי בינג: כפי שצוין כאן לפניי, הקצבאות של הילדים יחסית לקצבאות של נכים בגיל העבודה גדלו בצורה יותר נמוכה.

עלי בינג: כמו שציינתי, בעצם זה המענק שעשינו ב-2020.

עלי בינג: הסברתי את הרקע למענק בדיון הקודם אז אני לא אחזור.

עלי בינג: את המענק עצמו כמובן תכננו לשכפל במסגרת החוק הנוכחי והתקנות.

עלי בינג: דובר בעצם על הגדלה של 83 שקלים לנכים שמקבלים קצבה בשיעור של 50% ו-100%.

עלי בינג: יצרנו את המדרגה החדשה של 112% ולשתי המדרגות העליונות של 112% ו-188% נתנו תוספת של 490 שקלים לחודש.

עלי בינג: כרגע מה שעומד על הפרק זה שני מהלכים די דרמטיים מבחינת הילדים הנכים.

עלי בינג: ראשית, זאת בעצם השוואה של הקצבאות של הילדים הנכים לקצבאות השר"ם של המבוגרים.

עלי בינג: זאת אומרת, אם יש פער ב-50%, 112% או 188% בין גובה הקצבה של ילד נכה לבין גובה הקצבה של אותם שיעורים לגיל המבוגר בשר"ם, בעצם אנחנו סוגרים את הפער.

עלי בינג: מעבר לתוספת שציינתי קודם זאת תוספת של 176 שקלים לילדים ב-50%, תוספת של 436 שקלים לילדים ב-112% ותוספת של 378 שקלים לילדים ב-188%.

עלי בינג: כמובן, כלל התוספות האלה, מדובר על תוספות חודשיות.

עלי בינג: מעבר לכך, ב-100% אנחנו מדברים על העמדת הקצבה על סך של כ-3,000 שקלים, שזאת תוספת של 309 שקלים.

אפרת רייטן: זה לא היה קיים בפעימה הקודמת.

עלי בינג: זה לא היה קיים בפעימה הקודמת.

עלי בינג: חשוב להגיד מבחינת המספרים, שמרבית הילדים נמצאים בדרגות האלה של 50% ו-100% כשמרביתם ב-100%.

עלי בינג: אחרי זה הקבוצה השנייה בגודלה היא 50%.

עלי בינג: אנחנו מדברים ממש על החלק הארי של הילדים שכעת, בהתאם לתיקון שאני מציג, לאור ההסכמות כפי שצוין לפניי, יקבלו הגדלה משמעותית.

עלי בינג: כמובן שכלל התוספות האלה ניתנות גם למי שיש לו ילד שני במשפחה.

עלי בינג: במקרים שבהם יש שני ילדים נכים אז יש תוספת של 50%.

עלי בינג: כמובן שגם ההגדלה הזאת תחול.

עלי בינג: מעבר לכך, דיברנו על מספר שינויים נוספים שעלו בין היתר לאור הדיון הקודם בוועדה.

עלי בינג: ראשית, בכל הנוגע לנכים מבוגרים במוסדות, בעצם בתיקון שהגשנו כממשלה ואושר בקריאה הראשונה, אנחנו החרגנו את הנכים שחל עליהם סעיף 307.

עלי בינג: בעצם, לא נתנו העלאה בקצבת הנכות למבוגר שנמצא במוסד.

עלי בינג: כעת אנחנו מציעים לעשות העלאה של עוד 103 שקלים ל-954 שקלים שהוא מקבל.

עלי בינג: הסכום שאליו נגיע של 1,057 שקלים, הוא בעצם מעמיד את החלק היחסי על 2/7, מתוך תפישה שהתגבשה בין היתר עם אנשי המקצוע, שבאמת לעיתים 2/7 מהשבוע הם יוצאים מהמוסד, גם מבוגרים וגם ילדים ולכן זה הסכום.

עלי בינג: באופן דומה, אך שונה – אנחנו לא לוקחים את ה-2/7 מהמבוגרים אלא את הסכום מהמבוגרים, אלא ה-1,057.

עלי בינג: אני לא אכנס לרזולוציות אליהן ניכנס ביום רביעי, אבל למעט הדרגות הנמוכות שיקבלו מעט פחות אבל 1,057 זה יהיה הסכום שהם במוסד.

עלי בינג: חשוב להגיד, עד היום ילדים במוסד לא היה להם את אותו אלמנט שהזכרתי קודם, שמבוגרים בסוף מקבלים חלק לכיסם, אלא הילד הנכה שהיה במוסד, מכיוון שכל העלות שלו היתה על המוסד אז ההורים לא קיבלו חלק מהקצבה אליהם.

עלי בינג: זה צפוי להשתנות.

אפרת רייטן: זאת גם עזרה משמעותית להורים שהילדים שלהם במוסד.

עלי בינג: נכון.

עלי בינג: מעבר לכך, בעצם דובר על תוספת דרגה חדשה בשר"ם, הן למבוגרים והן לילדים.

עלי בינג: זאת בעצם תהיה תוספת שהשווי שלה 235%.

עלי בינג: שער הכניסה אליה יהיה מי שמקבל במבחני התלות ניקוד של למעלה מ-68 נקודות.

עלי בינג: אצל ילדים, נדמה לי, המבחן זה 13 נקודות.

נעה בן שבת: עלי, הגברת מהירות ולא הצלחתי לקלוט.

נעה בן שבת: דיברת על ילד במוסד ואז התחלת לדבר על שער כניסה?

עלי בינג: דרגה חדשה בשר"ם.

עלי בינג: הדרגה החדשה בשר"ם תהיה הן למבוגרים והן לילדים.

עלי בינג: שער הכניסה לאותה דרגה – עוד פעם, המספרים המדויקים עוד נביא בפניכם.

עלי בינג: אנחנו גם מתאמים את המספרים ולכן מה שאני אומר זה בעירבון מוגבל.

עלי בינג: בגדול, שער הכניסה צפוי למבוגרים זה מי שהניקוד שלהם במבחני התלות של הביטוח הלאומי הוא 68 ומעלה.

עלי בינג: ילדים, אם אני לא טועה, זה 13 ומעלה.

עלי בינג: האוכלוסייה הזאת שתיכנס בעצם לדרגה החדשה בשר"ם, תקבל תוספת לקצבת השר"ם שלה של 1,527 שקלים.

עלי בינג: מעבר לכל האמור, ילדים אונקולוגים ישנה בחינה.

עלי בינג: כרגע ילדים אונקולוגים מוגדרים באופן מיידי בדרגה העליונה וישנו רצון גם עכשיו להגדיר אותם ברמה העליונה רק שכעת נוספה רמה ולכן בעצם מעבירים אותם מהרמה העליונה הנוכחית לרמה החדשה ולכן גם הם יקבלו את אותה תוספת האמורה שציינתי קודם.

עלי בינג: דבר נוסף שעלה בדיון הקודם זה איזה פער מסוים שיש לעולים בשנתם הראשונה.

עלי בינג: גם את זה הציעו לתקן אנשי המקצוע בביטוח לאומי יחד עם הביטוח הלאומי.

עלי בינג: זה סכום קטן יחסית של 1.3 מיליון שקלים, על-מנת לתקן את האירוע הזה.

אפרת רייטן: תסביר את הפער.

עלי בינג: את זה לודה תסביר.

לודה אליסיאן: כמו שאתם זוכרים, אמרנו בדיון קודם שקצבת שירותים מיוחדים מורכבת משני רכיבים.

לודה אליסיאן: עד לתיקון המוצע, עולים קיבלו רק רכיב אחד, את הרכיב הגדול ולא קיבלו את הרכיב השני במסגרת הסכם עולים.

לודה אליסיאן: אז אנחנו מציעים פה בעצם להשוות את הזכויות שלהם בשנה הראשונה לזכויות של כלל העולים.

לודה אליסיאן: כמו כן, קצבת נכות לעולה ניתנת רק לאחר 180 יום בארץ וההצעה היא להשוות את זה לשירותים מיוחדים, שזה יהיה מהיום ה-91.

אפרת רייטן: אז גם פה זאת הטבה, במקום 180 זה יהיה 90.

אלינה ברדץ' יאלוב: סליחה, מה גודל האוכלוסייה?

לודה אליסיאן: 80 אנשים בשנה.

עלי בינג: יש מקור העיקרי לאירוע הזה.

עלי בינג: בשיח שלנו מול ארגוני הנכים, בעצם לעשות הקפאה של ההצמדה שצפויות היו לקבל קצבאות הנכות בשנת 2022, שלראשונה היו אמורות מוצמדות לשכר הממוצע ולהתחיל את ההצמדה בעצם רק משנת 2023.

עלי בינג: בעצם את ההצמדה בשנת 2022 הם לא יקבלו.

עלי בינג: כלל המקורות שמתפנים מהכסף הזה הולכים לשימוש האלה, דהיינו, ילדים נכים, במוסדות ודרגה חדשה בשר"ם.

עלי בינג: זה בעצם המקור הראשון והעיקרי.

עלי בינג: חשוב להגיד את זה פה כדי שחברי הוועדה יבינו את האירוע הזה.

עלי בינג: אני חוזר עוד פעם.

עלי בינג: בעצם, ההצמדה של קצבאות הנכות לשכר הממוצע היתה אמורה להתחיל בשנת 2022.

עלי בינג: אנחנו מציעים לוועדה להתחיל את ההצמדה רק ב-2023 ואת הכסף שהיה אמור להגיע עקב ההצמדה של 2022, לקחת אותו לאותם השימושים שתיארתי קודם.

עלי בינג: כדי להשלים את התמונה אגיד שישנו חוק להקפאת השכר הממוצע שנדון בוועדת הכספים.

עלי בינג: היה שם איזה סעיף שמחריג את קצבאות הנכות מאותה הקפאה ואת אותה החרגה בעצם באנו במשותף לוועדת הכספים וביקשנו שלא לדון, בדיוק מהטעם הזה שהרצון היה לקחת את אותו סכום שהיה אמור להיות מאותה הצמדה ולקחת אותו לטובת השימושים האלה.

עלי בינג: לכן, בעצם, קצבאות הנכות כן צמודות לשכר הממוצע.

עלי בינג: חשוב לי להבהיר את זה.

עלי בינג: פשוט ההצמדה תחל רק משנת 2023.

עלי בינג: בשנת 2022 כלל ההצמדה הולכת לטובת השימושים האלה.

עלי בינג: נושא שני שאני רוצה להדגיש, למרות - - -

ההחרגה הזאת שהייתם צריכים לעשות שכרגע היא מיותרת - - -

עלי בינג: ב-2023 השכר הממוצע לא צפוי להיות מוקפא.

עלי בינג: על פניו, אתה יודע.

עלי בינג: בוא נתפלל לכך.

לכן אני אומר שאם על פניו לא יקרה, אז ההחרגה צריכה לחזור.

אפרת רייטן: מקובל.

עלי בינג: לכשנגיע.

עלי בינג: אני מאוד מקווה שלא נגיע.

עלי בינג: אני כן רוצה לדבר על המקור השני כי זאת הזדמנות לעשות בו סדר.

עלי בינג: יש איזו תמיכה שניתנת לאוכלוסיית העיוורים וגם לאוכלוסייה של נכים שיש להם 75% אי כושר ו-80% אחוז נכות.

עלי בינג: בעצם הם מקבלים כיום באופן מעט אנכרוניסטי, הנחה בקו הטלפון שלהם ורק אם הם בחברת "בזק".

עלי בינג: זה משהו שנעשה על-ידי משרד הרווחה ולא על-ידי הביטוח הלאומי, חשוב להדגיש את זה.

עלי בינג: במסגרת השיח השלם שלנו עם ארגוני הנכים רצינו להסדיר גם את הסוגיה הזאת כי גם מבחינה משפטית וגם מבחינה חשבותית, התהליך הזה כפי שהוא מתנהל היום, לא יכול היה להמשיך ולהתקיים כי יש פה איזה אירוע של פטור ממכרז ואירוע שנותנים אותו דווקא לאנשים שנמצאים בחברת "בזק".

עלי בינג: לכן, בעצם, סיכמנו להפסיק את המנגנון הקיים היום.

עלי בינג: זאת אומרת, שהחל מ-2022 משרד הרווחה יפסיק את האירוע הזה של מתן הנחות.

עלי בינג: מנגד, כל אוכלוסיית העיוורים, ללא תלות בחברת "בזק" או חברה אחרת, תקבל על-ידי משרד הרווחה מענק שנתי של 360 שקלים.

אפרת רייטן: זה שווה ערך?

עלי בינג: זה לא מאה אחוז שווה ערך.

עלי בינג: אבל עוד פעם, חשוב להבין שזה כסף ביד, להבדיל מהמצב הקודם שבעצם זאת היתה הנחה בקו הטלפון הנייח רק אם אתה בחברת "בזק".

עלי בינג: חברת "בזק" גם יכלה לתת לך מחיר יחסית גבוה.

אפרת רייטן: מנתקים את התלות.

עלי בינג: בדיוק, מנתקים את התלות.

עלי בינג: מגיעים לאוכלוסייה מעט יותר רחבה כי אתה לא מכריח אותם להיות לקוח שבוי של חברה מסוימת.

עלי בינג: אם רוצים לעשות - - -

קצת פחות להרבה יותר.

עלי בינג: והרבה יותר צודק.

אפרת רייטן: לא עם חברה ספציפית אחת.

אפרת רייטן: פותחים להם את האפשרות וגם אולי זול יותר.

שלומי מור: חשוב לציין שלאורך שנים הקצבה הזאת היתה הולכת ונמוגה, ככל שאנשים היו משתמשים פחות בטלפון הקווי.

נעה בן שבת: הקצבה הזאת קבועה באיזה תקנות?

נעה בן שבת: איפה היא מוסדרת?

עלי בינג: להבנתנו לא.

עלי בינג: זה נהלים של משרד הרווחה.

עלי בינג: היה חשוב לי להגיד את זה בפורום הזה מכיוון שזה חלק מההסכמות.

עלי בינג: על אף שזה לא חלק מתיקון החקיקה שנגיש לוועדה - - -

אפרת רייטן: מה עם הקשישים?

עלי בינג: הסוגיה האחרונה זאת הסוגיה של הקשישים.

עלי בינג: בעצם, גם בדיון האחרון בוועדה עלו מספר קולות, גם מצד נציגי ציבור וגם מצד אנשים מהשטח, שמחו על-כך שבעצם עשינו כפי שהיה ב-2018.

עלי בינג: עשינו שהנכים שהם מעבר לגיל פרישה קיבלו 50% מגובה ההעלאה.

עלי בינג: אני רגע אזכיר, למען מי שפחות מצוי, שכאמור קצבת הנכות זה קצבה לגיל העבודה ולכן גם את ההעלאה נותנים בגיל העבודה.

עלי בינג: אבל סעיף 251 לחוק בעצם מאפשר לנכה בגיל העבודה שעובר לגיל הפרישה, לשמור על רמת קצבת הנכות שלו ולא לרדת.

עלי בינג: לכן הוא מקבל קצבת זקנה או קצבת נכות, את הגבוה מביניהם.

עלי בינג: התוספת שנתנו לאותם נכים שהם מעבר לגיל פרישה ב-2018 היתה מחצית מהתוספת שניתנה לנכים בגיל העבודה.

עלי בינג: כך עשינו גם בתזכיר החוק הממשלתי שאושר בממשלה.

אפרת רייטן: כמו שדיברנו גם בדיון הקודם, זה גם היה בבג"צ.

עלי בינג: זה גם היה בבג"צ ובג"צ אישר את מה שעשינו ב-2018.

אפרת רייטן: בכל זאת פרצנו את זה.

עלי בינג: במקום 50% להגדיל את זה באופן משמעותי ל-70.

אפשר לעשות גם בלי בג"צ.

נעה בן שבת: אם יש כסף, אם יש מקורות תקציב אז מדוע לא?

נעה בן שבת: האילוץ היה תקציבי.

מאיר שפיגלר: זה לא רק אם יש כסף.

מאיר שפיגלר: השאלה מה את עושה בכסף ולאן לנתב אותו.

מאיר שפיגלר: כמובן לדאוג למצוא את המקורות הרלוונטיים.

מאיר שפיגלר: אנחנו נותנים 75%.

מאיר שפיגלר: כבוד היושב-ראש, אני רוצה להוסיף כמה דברים קטנים על מה שאמר עלי.

מאיר שפיגלר: גם בהובלתך וגם בהובלת שר העבודה והרווחה, עמדנו על-כך שהנושא שיש לו זכאות ושני היתרים להעסיק עובדים זרים.

מאיר שפיגלר: גם אם בהיתר השני שלו הוא לא מעסיק עובד זר אלא מעסיק במשרה עובד ישראלי, הוא יקבל את מלוא התוספת.

מאיר שפיגלר: זה דבר אחד.

מאיר שפיגלר: חשוב לדעת, וזה לא היה דבר קל משום שבאופן כללי כי גם בביטוח הלאומי ממירים קצבת סיעוד לקצבה בכסף כאשר יש בפועל עובד זר ולא חלופה שלו.

מאיר שפיגלר: דבר שני, אני רוצה לדבר על לוחות זמנים של ביצוע הביטוח הלאומי כיוון זאת נקודה חשובה מאוד.

מאיר שפיגלר: היות ומדובר בצבר אדיר של שינויי חקיקה.

מאיר שפיגלר: מי שמכיר את מערכות הביטוח הלאומי, מדובר במפלצת של מידעים ושל תוכניות שצריך להסב, לעדכן וחלק לפתח כדי לדאוג לכך שכל מה שיוחלט בכנסת ישראל ייצא מהכוח אל הפועל.

מאיר שפיגלר: אנחנו נצליח לעשות את הדברים הבאים: ב-28 בנובמבר, אנחנו ניתן אל כל ההפרשים לגובה הקצבה של ה-3,700 שקלים על חודשים ינואר עד יוני כולל.

מאיר שפיגלר: מעבר לזה, שאר כל התוספות שציין עלי, אולי גם יוסיפו כאן אחרים, אנחנו נתחיל לתת אותם רטרואקטיבית מיום הזכאות.

מאיר שפיגלר: שלא תהיינה אי הבנות.

מאיר שפיגלר: רטרואקטיבית מיום הזכאות, ניתן אותן החל מה-7 בדצמבר ועד ל-28 בדצמבר.

מאיר שפיגלר: זה יהיה בעצם הקצבה המלאה באופן שוטף וכל התוספות בהתאם לסקטורים שזכאים להם.

מאיר שפיגלר: למעט הזכות שנוגעת לנכה שיש לו ילד מגיל אפס ועד 3.

מאיר שפיגלר: אותו סדר גודל של 954 שקלים הם יקבלו את הסכום הזה רטרואקטיבית אבל ייקח לנו מספר חודשים לפתח את המערכת.

מאיר שפיגלר: זאת מערכת נפרדת לחלוטין.

מאיר שפיגלר: אין לנו אותה כרגע בחיק הביטוח הלאומי ואנחנו נידרש בעצם לפתח אותה מא' עד ת'.

מאיר שפיגלר: כמובן כולם יקבלו את הזכאות שלהם מהרגע שהדבר הזה נכנס לתוקף.

אפרת רייטן: הם לא יצטרכו לעשות משהו?

אפרת רייטן: זה יהיה יזום על-ידי המערכת?

מאיר שפיגלר: תיראי, זה לא כל-כך פשוט.

מאיר שפיגלר: זה גם המון דברים.

אפרת רייטן: זה גם העניין של המיצוי.

מאיר שפיגלר: כאן אנחנו מדברים על הנכים.

מאיר שפיגלר: יש לנו את הנושא של אבטלה והבטחת הכנסה, השלמת הכנסה.

מאיר שפיגלר: אנחנו חנוקים, חנוקים.

מאיר שפיגלר: להבטיח ולא לקיים זה לא ייצא מהפה שלי.

מאיר שפיגלר: אנחנו נעשה את הכול שזה יהיה קצר יותר.

מאיר שפיגלר: אני רוצה שתדעו סדר גודל של לוחות זמנים שעומד כרגע על הפרק מבחינת הביטוח הלאומי.

נעה בן שבת: מה סדר הגודל?

מאיר שפיגלר: סדר גודל של חצי שנה ואנחנו מקווים שזה יהיה קצר יותר.

יהודה דורון: אני רוצה לתקן משהו שנאמר.

אפרת רייטן: יהודה, רגע.

אפרת רייטן: אני עושה כאן את הסדר.

יהודה דורון: אני רוצה לתקן.

יהודה דורון: כרגע שמעתי משהו ששונה ממה ששמעתי בעבר.

אפרת רייטן: תרשום לך ותכף נעשה בירור.

לי מויאל: אני מארגון ליהי למען ילדים נכים.

לי מויאל: אפרת, אני רוצה לומר תודה ששינסת מותניים למען הילדים.

אפרת רייטן: זה כל האנשים שיושבים כאן סביב השולחן.

ליהי מויאל: אני אגיע לחנן ולאלכס כמובן.

ליהי מויאל: אני יכולה להגיד לכם שאשתקד כשהיינו כאן

ליהי מויאל: בוועדות אנחנו כמעט גורשנו מכאן ולא נתנו לנו לומר את קולנו ואת קול הילדים שלנו.

ליהי מויאל: אני ממש מתרגשת.

ליהי מויאל: הבשורה שאתם מביאים לנו ההורים זאת באמת בשורה.

ליהי מויאל: לעומת 83 שהיינו צריכים לקבל למה שאתם נותנים לנו היום, זה בשבילנו זה עולם ומלואו.

ליהי מויאל: זה עוד טיפול, זה עוד תרופות, זה עוד טיטולים, זה עוד אוכל מיוחד.

ליהי מויאל: זאת באמת בשורה מטורפת לנו ההורים.

ליהי מויאל: תודה לחנן ולאלכס שמהיום שחנן בא וישב איתנו במאהל מחאה שהקמנו, הוא באמת הקשיב ועשה איתנו עבודה מצוינת של דיונים, שיחות וזומים.

ליהי מויאל: הוא באמת הקשיב לצרכים שלנו ותיקון ועשה, ודייק את הדברים.

ליהי מויאל: כמובן שתמיד אפשר לתת יותר וזאת עדיין לא השוואה לקצבאות הבוגרים אבל עדיין הבשורה פה היא מטורפת.

ליהי מויאל: 160,000 הורים מחכים בבית לבשורה הזאת.

ליהי מויאל: אני יכולה להגיד לכם תודה רבה על כל המאמץ למען הילדים שלנו.

ליהי מויאל: הם זקוקים לזה ואנחנו זקוקים לזה.

ליהי מויאל: תודה.

אפרת רייטן: תודה רבה.

יהודה דורון: אני רוצה לתקן משהו.

יהודה דורון: כשמדברים על שני עובדים זרים – אמרת עובד זר אחד והשני ישראלי.

מאיר שפיגלר: יכול להיות, כן.

יהודה דורון: יש אנשים שיש להם שני היתרים אבל הם מעסיקים שני ישראלים אז זה לא צריך להיות עובד זר.

יהודה דורון: את ההגדרה הזאת תשנה.

יהודה דורון: המטרה שלנו גם להעסיק יותר ישראלים ולא להעסיק עובדים זרים.

אפרת רייטן: אנחנו נשאיר את הנקודה הזאת לדיון.

מאיר שפיגלר: אני מבין מה שיהודה אומר.

מאיר שפיגלר: אני אפילו אוסיף על-כך שיש חסר אדיר של עובדים זרים בסיעוד.

מאיר שפיגלר: אנחנו כרגע יושבים על המדוכה.

מאיר שפיגלר: לכן גם הסכומים שמשלמים להם הם מעל ומעבר למה שהיה אמור להיות מלכתחילה.

מאיר שפיגלר: זה היה אמור להיות סדר גודל של שכר מינימום ולהוריד מזה את ההסעדה והמדור.

מאיר שפיגלר: אנחנו מכירים את הדברים האלה עוד מקדמא דנא.

מאיר שפיגלר: כרגע מדובר על מה שאמרתי לך, מכיוון שמדובר על תוספת מעבר למה שקיים כעת.

אליהו בן מויאל: אני רוצה לומר משהו למנכ"ל ביטוח לאומי.

אליהו בן מויאל: בנושא של הילדים, למה הגדרתם את זה עד גיל 3.

אליהו בן מויאל: מה קורה עם הורה עם שני ילדים נכים.

אפרת רייטן: אם אתם רוצים לענות על זה, אתם יכולים, אבל אני מבינה שזה גם - - -

מאיר שפיגלר: קודם כל, כשיש שני ילדים נכים יש תוספת של עוד 50% לגבי כל הקצבה של כל אחד ואחד מהם.

אפרת רייטן: לודה, למה רק עד גיל 3?

לודה אליסיאן: אני שוב מפרידה, ברשותכם.

לודה אליסיאן: יש קצבת ילד נכה.

לודה אליסיאן: קצבת ילד נכה ניתנת מגיל אפס עד גיל 18.

אפרת רייטן: אנחנו לא מדברים על זה.

לודה אליסיאן: אם יש שני ילדים ויותר במשפחה, ניתנת תוספת של 150% על כל ילד.

לודה אליסיאן: התוספת שדיברנו כרגע עד גיל 3 זה תוספת לנכה שיש לו תינוק רגיל.

לודה אליסיאן: זה להורה הנכה שיש לו תינוק רגיל שהוא מטפל בו.

אפרת רייטן: חבר הכנסת אשר, בבקשה.

בהמשך לדברים של מנכ"ל הביטוח הלאומי.

בגלל שמדובר פה בצבר של הרבה מאוד דברים והרבה מאוד תיקונים, לעשות איזו ישיבת מעקב למימוש של הדברים.

אפרת רייטן: חד משמעית זה מה שנעשה.

גם מתוך דגש והסתכלות על הנגשת הזכויות.

אפרת רייטן: עלן המיצוי שלהם.

בדיוק.

גם הנגשה ואחר-כך הביצועים.

אפרת רייטן: אנחנו נעשה את זה.

האם הוציאו הודעות לאנשים?

אפרת רייטן: איך זה הגיע אליהם, הזכויות שלהם.

יש לך עוד זמן אבל מאחר ויש פה תיקונים חשובים מאוד.

אנחנו יודעים שבחקיקה אנחנו עושים לפעמים דבר אחד גדול, מביעים 4-5 מיליארד.

מה שעשיתם פה עכשיו בשבועות הללו זה ליקטתם את הבעיות שבין הכיסאות.

זה תמיד קורה בחקיקה גדולה.

זה גם מה שטענתי לגבי החל"תים, והמענקים בקורונה.

הרבה אנשים קטנים נפלו בין הכיסאות כי אתה לא יכול לדייק כל דבר.

אפרת רייטן: נכון.

אתה הולך על משהו גדול ותיקנת הרבה דברים אבל השארת המון דברים פתוחים.

לכן יש פה הרבה מאוד דברים, חלקם קטנים אבל הם גדולים.

בסך הכול זה מיטב.

אני חושב שזה יופי של שיטת עבודה עם שיתוף פעולה.

אפרת רייטן: זהו.

אפרת רייטן: אני חושב שאולי זה המפתח שלפחות אני נוהגת ליישם ואולי זה כך גם במקומות אחרים.

אפרת רייטן: שיתוף פעולה עם הציבור, עם חברי הכנסת, עם הארגונים, משרדי הממשלה.

היה פה אבישי ברוורמן, ראש ועדת הכלכלה.

הוא תמיד דיבר על מושג שנקרא חכמת השולחן.

יהודה דורון: לא שמעתי לגבי הפוליו והגזזת.

מאיר שפיגלר: אני אגיד.

מאיר שפיגלר: לפני כן.

מאיר שפיגלר: חבר כנסת אשר, אנחנו הופכים אבן על אבן, מחפשים מתחת לאדמה כל צוהר שרק קיים כדי לתת את כל מה שמגיע ואף מעבר לכך.

מאיר שפיגלר: משתמשים בכל הכלים שעומדים לרשותנו כדי לתת לאנשים את מה שמגיע להם מבלי שהם בכלל יודעים שזה מגיע להם, כי זה מגיע להם.

מאיר שפיגלר: כך שהמבחינה הזאת, תעשו מעקב זה תמיד טוב.

מאיר שפיגלר: אני אומר לכם שבהקשר הזה אנחנו עושים את הכול כדי לדאוג שכל אחד יקבל את כל מה שמגיע לו ללא כחל ושרק.

אפרת רייטן: ממש כך.

יהודה דורון: לגבי הפוליו והגזזת לא שמעתי.

מאיר שפיגלר: לגבי הפוליו והגזזת.

מאיר שפיגלר: קודם כל, הקצבאות שלהם יהיו צמודות.

מאיר שפיגלר: האנשים שעברו את גיל הפרישה יקבלו את מלוא התוספת של קצבת הנכות, כמו אלה שנמצאים בגיל עבודה וטרם עברו לגיל פרישה.

יוסף דדוש: ומה עם ההצמדה של נפגעי תאונות עבודה?

מאיר שפיגלר: הוא שאל אותי ואמרתי לו שאת אמורה לעשות דיון.

נעה בן שבת: אפשר לקבל הבהרה לגבי שתי הנקודות האלה?

מאיר שפיגלר: הנכים של הפוליו של הגזזת הקצבה שלהם תוצמד.

נעה בן שבת: זאת אומרת, הקצבה שלהם צמודה לשכר הממוצע.

נעה בן שבת: זה חשוב להבין.

נעה בן שבת: בעוד שהקצבאות של הנכים אנחנו מבינים שההצמדה שלהם תידחה רק בשנת 2023 - - -

עלי בינג: אבל הדיון על הפוליו הוא מחר בוועדת הכספים.

עלי בינג: מה שציין מנכ"ל ביטוח לאומי זה הצפי, אבל אני מציע להשאיר את השאלה הזאת לוועדת הכספים.

נעה בן שבת: מי שקיבל בגיל פרישה?

נעה בן שבת: מה אמרת?

מאיר שפיגלר: שהתוספת לקצבה תהיה לא של 75% אלא של 100%.

נעה בן שבת: אתה תעשה תיקון בחוק הפוליו?

מאיר שפיגלר: עלי, התיקון לעניין ה-100% של אלה שכבר עברו לפנסיה יהיה בחוק – מה שאלת?

נעה בן שבת: אני לא מבינה על מה מדובר.

נעה בן שבת: איזה שינוי לגבי נכה פוליו ונכה גזזת?

מאיר שפיגלר: אני מסביר.

מאיר שפיגלר: מי שכבר נמצא בפנסיה יקבל את מלוא הקצבה ולא 75%.

יוסף דדוש: לגבי נפגעי עבודה, מה עם ההצמדה שלהם?

יוסף דדוש: מדברים על הצמדות של הקצבאות של הנכים.

יוסף דדוש: כל סוגי הנכים מקבלים הצמדה?

טלי ארפי: אנחנו לא מכירים את זה כלשכה משפטית במשרד האוצר.

טלי ארפי: עכשיו שמענו ואנחנו מבקשים לבחון את הנושא.

מאיר שפיגלר: לא, לא, זה לא לבחון.

מאיר שפיגלר: זה סגור ומסוגר.

מאיר שפיגלר: לא לבחון, זה סגור ומסוגר.

מאיר שפיגלר: זאת חבילה את, שלא תהיינה אי הבנות.

מאיר שפיגלר: הנה, אני אומר את זה בקול רם.

אפרת רייטן: בכל מקרה, העניין הזה לא מצוי לפתחנו.

אפרת רייטן: בבקשה, אני מבקשת שתדברו על זה ישירות.

יוסף דדוש: לגבי נפגעי עבודה, מה עם ההצמדה שלהם, שפיגלר?

מאיר שפיגלר: בהגינות, הוא שאל אותי כמה פעמים לפני הישיבה.

מאיר שפיגלר: אמרתי לו שאת התחייבת, גם בפעם הקודמת וגם בפעם הזאת, לערוך ישיבה שכל כולה מתועלת לעניין נכים מעבודה.

מאיר שפיגלר: הנושאים שנמצאים כרגע על השולחן הוועדה הם אך ורק בנוגע לרפורמה של הנכות הכללית ולא של נכות מעבודה.

אפרת רייטן: נכון.

אפרת רייטן: אלכס, רצית לומר משהו.

אלכס פרידמן: אני רוצה להשלים כי אני חושב שזה לא קיבל ביטוי מספק.

אלכס פרידמן: האזרחים הוותיקים בנכות, אני חושב שזאת באמת סוגייה שהיתה בינינו מחלוקת עד הלילה.

אלכס פרידמן: מאוד רצינו לתת לה פתרון גם לאורך המחאה של כל ארגוני הנכים.

אלכס פרידמן: חשוב לציין את העובדה הזאת שמתווספים 2 מיליון שקלים.

אלכס פרידמן: חלק הוא בעצם מהקופה המדוברת וחלק מקופת המדינה.

אלכס פרידמן: הנכים, כל מי שבעצם קיבל עד עכשיו חצי, מקבלים 100 שקלים נוספים בכל דרגות הנכות.

אפרת רייטן: זאת נקודה חשובה.

אפרת רייטן: יש נקודה נוספת שבינתיים לא עלתה כאן, אני לא יודעת למה אבל גם עליה צריך לדבר וזה נושא הקרנות.

אפרת רייטן: גם מהבחינה הזאת, אני יודעת שהיה קיצוץ רב שנים בכל הנושא של הקרנות.

אפרת רייטן: אני מבינה שמשרד האוצר והביטוח הלאומי ניהלתם שיח לפני הדיון הזה להעלאה נוספת.

אפרת רייטן: בעצם זה תיקון לאחר שקוצצו מאות מיליונים, להוסיף עכשיו עוד 100 מיליון.

מאיר שפיגלר: אל תצטנעי.

מאיר שפיגלר: קודם כל, זה גם תודות לך.

מאיר שפיגלר: חמשת הקרנות של הביטוח הלאומי שנותנות מענה לצרכים של הנכים, הסיעוד, מפעלים במיוחד, נוער במצוקה - - -

אפרת רייטן: של הציוד - - -

מאיר שפיגלר: ומנו"ף שזה לטובת שיפור ביטחון העובדים במקומות העבודה.

מאיר שפיגלר: עד היום היא בעצם כללה תקציב של קרוב ל-200 מיליון שקלים.

מאיר שפיגלר: בעקבות שר הרווחה וגם יושבת ראש ועדת עבודה והרווחה, העלינו את התקציב הזה ב-100 מיליון שקלים נוספים.

אפרת רייטן: אני צריכה לשמוע את האוצר.

אפרת רייטן: אני לא יודעת אם יש לנו תשובה על זה.

טלי ארפי: ממה שנמסר לי מנציגי אגף התקציבים, הנושא הזה עלה בליל הדיון בממשלה אולם הממשלה לא קיבלה החלטה בעניין הזה.

טלי ארפי: שמענו את הנושא הזה.

טלי ארפי: אנחנו נבחן אותו כיצד ואם ניתן לכלול אותו בכלל בתוך החוק או שצריך דיון נפרד.

אפרת רייטן: אשמח אם תעשו מאמץ.

טלי ארפי: אנחנו נעשה את המאמץ לסיים את הבירור ונעדכן.

נעה בן שבת: אפשר לקבל מידע מה הקרנות האלה ולאן הכסף הולך?

מאיר שפיגלר: קודם כל, זה מופיע בחוק.

נעה בן שבת: מופיע בחוק שיש קרנות כאלה.

מאיר שפיגלר: כן, בחוק הביטוח הלאומי.

מאיר שפיגלר: הכספים האלה מקובעים בחוק.

נעה בן שבת: מה הקרנות האלה עושות עם הכסף?

נעה בן שבת: לאן הכסף הולך?

נעה בן שבת: מה הקריטריונים לקבל כספים מהקרנות?

מאיר שפיגלר: יש קריטריונים ויש קולות קוראים.

אפרת רייטן: ברור שזה לא סגור.

טלי ארפי: גם ההצעה עצמה לא ברורה.

טלי ארפי: שוב, מבלי לומר מה עמדתנו - - -

הם חושבים שקרנות זה משהו - - -

מאיר שפיגלר: מותר להם לחשוב.

מאיר שפיגלר: אנחנו נמצאים במקום מסודר ועובדים בצורה מסודרת.

מאיר שפיגלר: הכסף הולך למטרות הכי נאצלות, הכי אצילות שיש כאן.

מאיר שפיגלר: אני רוצה לומר לוועדה, אין דבר כזה שה-100 מיליון שקלים האלה לא יתווספו לקרנות, אין דבר כזה.

אפרת רייטן: בסדר גמור.

אפרת רייטן: אנחנו צריכים לקבל את ההסכמה של הממשלה.

מאיר שפיגלר: לא, לא, זה סגור.

מאיר שפיגלר: אין דבר כזה שזה לא יהיה.

נעה בן שבת: אבל הסכום הזה הוא גם כן חלק מזה שלא מעלים את הקצבאות?

מאיר שפיגלר: לא מעלים כלום, לא מעלים קצבאות.

מאיר שפיגלר: זאת תוספת 100 מיליון שקל ממשרד האוצר.

טלי ארפי: רגע.

טלי ארפי: גם ההצעה היא לא ברורה.

טלי ארפי: מדוע?

טלי ארפי: כי היום בחוק הביטוח הלאומי לכל קרן נקבע סכום.

טלי ארפי: יש סכום ויש מגבלה.

טלי ארפי: כשאומרים 100 מיליון שקלים, אין חלוקה בין הקרנות.

טלי ארפי: זה משהו שהוא יותר מורכב.

טלי ארפי: אני לא יודעת מה הכוונה של מנכ"ל המוסד לביטוח לאומי לעשות את התוספת הזאת.

טלי ארפי: מבלי להביע עמדה לגבי מה שמוצע, התיקון עצמה, מה שמבקשים לעשות, החלוקה, צריכה להיות ברורה.

אפרת רייטן: אם אתם יכולים להשקיע פה עוד מאמץ עד הדיון הבא.

מאיר שפיגלר: נער הייתי וגם זקנתי, זה בסדר.

מאיר שפיגלר: קודם כל, ה-100 מיליון שקלים יתווספו לקרנות, ייקוב הדין את ההר.

מאיר שפיגלר: זה אחד.

נעה בן שבת: בלי שזה - - -

מאיר שפיגלר: שנייה.

מאיר שפיגלר: מותר לי להגיד מה שאני רוצה.

מאיר שפיגלר: שניים, לגבי הצורה.

מאיר שפיגלר: האם זה יהיה באופן יחסי למה שכרגע מקובע בחוק או במתכונת אחרת שאנחנו רצינו להציע אותה כדי לייעל את ניתוב הכסף לצרכים הכי משמעותיים של החברה הישראלית.

מאיר שפיגלר: בהקשר הזה נעשה את מה שאפשר אבל ה-100 מיליון שקלים יתווספו לקרנות.

אפרת רייטן: טלי, אתם לוקחים את זה הלאה ומבררים את הסיפור הזה?

אפרת רייטן: יש לנו ישיבה ביום רביעי.

טלי ארפי: אנחנו נבדוק.

מאיר פרוש: מה יהיה עם האוצר יעמוד על שלו?

מאיר פרוש: האם יחסרו לך 100 מיליון שקלים?

אפרת רייטן: שאלה טובה ומתוחכמת.

מאיר שפיגלר: הרב פרוש, הוא לא יעמוד על שלו.

אפרת רייטן: בדיוק.

מאיר פרוש: אתה מחליף את פקידי האוצר, זה בסדר.

מאיר שפיגלר: כן.

מאיר שפיגלר: אין דבר כזה שזה לא יהיה.

מאיר פרוש: זה שאתה רוצה, אני הבנתי.

נעה בן שבת: אנחנו נמצאים פה בהליך חקיקה.

נעה בן שבת: אנחנו נמצאים באיזה מהלך של העלאת קצבאות הנכים.

נעה בן שבת: עכשיו אנחנו פתאום מדברים על הקרנות ועל הכסף שלהם.

נעה בן שבת: זה עניינים שונים.

אפרת רייטן: נעה, אבל אני ביקשתי שיעשו כאן עוד מאמץ.

זה דבר שהיה מקובל מאוד בכותלי הבניין.

אפרת רייטן: הנה, יש פה אנשים מנוסים ממני ונותנים לי רוח גבית.

מאיר שפיגלר: עשינו את בוועדת הכספים בלי סוף.

אפרת רייטן: אני מבקשת לפתור את הנקודה הזאת.

אפרת רייטן: תודה רבה.

מאיר פרוש: יש עוד זמן להסתייגויות?

מאיר פרוש: הגשנו.

אפרת רייטן: יש לנו 10 דקות, אפשר.

קריאה: רק שאלה קטנה.

קריאה: דיברת על המענק של 360 שקלים למי שמגיע לו הנחה בבזק.

קריאה: האם זה גם לילדים או רק לנכה מבוגר, כי יש גם ילדים שזכאים לזה?

אפרת רייטן: זה לעיוורים.

יהודה דורון: זה קיים לכל הנכים.

עלי בינג: לכל מי שזכאי לתעודת עיוור.

עלי בינג: המספרים שקיבלנו עד עכשיו ממשרד הרווחה מדובר בכ-24,000.

עלי בינג: אני צריך לבדוק.

עלי בינג: אני לא יודע אם ילד מוגדר כזכאי לתעודת עיוור או לא.

קריאה: זאת שאלה שקיבלתי מאימא שהילד שלה זכאי לזה והיא שואלת אם זה יועתק גם לילדים?

עלי בינג: אני אבדוק ואחזור עם תשובה.

יהודה דורון: ההנחה בבזק זה דבר שניתן לכל הנכים מדרגה מסוימת.

יהודה דורון: זה לא רק לעיוורים.

יהודה דורון: זה דבר שנעשה בזמנו.

יהודה דורון: אני הייתי שותף לדבר הזה.

יהודה דורון: אם אתם נותנים הטבה ומבטלים את זה, אז תבטלו ותיתנו מענה לכל הקבוצות האחרות.

אפרת רייטן: עלי, אתה שומע מה שהוא אומר?

יהודה דורון: אתה לא יכול לתת רק לעיוורים כי זה גם לנכים הרגילים.

אפרת רייטן: אם הבנתי נכון את עלי, מדובר כאן על הטבה מסוימת מאוד שניתנת לעיוורים.

יהודה דורון: לעיוורים, אבל לא פוגעים במה שיש.

עלי בינג: שנייה, אני אחדד.

עלי בינג: החל משנת 2022 ההנחה ב"בזק" לא תהיה יותר.

יהודה דורון: אז אם היא לא תהיה, אז תן פיצוי גם לנכים הרגילים.

עלי בינג: עוד פעם, אפשר להחליט החלטה אחרת.

עלי בינג: בסופו של דבר, לכסף הזה היו כל מיני שימושים, בין היתר חלק מהדברים זה בהתאם לשיח איתכם.

עלי בינג: אפשר להחליט להקצות חלק מהמשאבים אחרת.

עלי בינג: נחזור ביום רביעי - - -

יהודה דורון: אתה פוגע גם בקבוצה זו.

יהודה דורון: לא ישבת איתנו על הדברים.

יהודה דורון: אם היית יושב הייתי מסביר לך.

עלי בינג: אני רוצה רגע לחדד נקודה.

יהודה דורון: אתה יודע שאני לא יכול להגיע לכל משרד ואני משתמש בטלפון יותר מאדם רגיל.

יהודה דורון: למה?

יהודה דורון: זאת הסיבה שעשו את ההנחה הזאת לנכים דווקא עם הבעיות המוטוריות ולעיוורים.

יהודה דורון: זה היה בזמנו עם אורה נמיר.

יהודה דורון: עשינו כדי שיהיה קל לנכה.

יהודה דורון: כשהוא מגיע למשרד כמו מטומטם עומד למטה ומחכה שמישהו ירד אליו לתת לו טיפול.

יהודה דורון: מה הוא צריך לעשות?

יהודה דורון: הוא צריך לתאם, הוא לצלצל.

יהודה דורון: בגלל זה ניתנה ההטבה הזאת.

יהודה דורון: אם אתה מוריד אותה בלי לשמוע אותנו, זה חמור מאוד, חמור מאוד.

עלי בינג: חשוב להגיד שלכן אמרתי שלמרות שזאת לא חקיקה, היה לי חשוב בפורום הזה בגלל שאנחנו עושים מהלך - - -

יהודה דורון: אין לי בעיה שתיתן לעיוורים, אני שמח אבל אל תפגע במה שיש.

עלי בינג: בסדר גמור.

עלי בינג: המטרה היתה לבוא ולהסדיר את מה שיש.

עלי בינג: כרגע המצב לא יכול להימשך והוא גם מצב עקום.

עלי בינג: בסופו של דבר, הכסף הזה במקום להגיע לציבור הנכים, בגלל שהוא ניתן כהנחה, ההשתתפות העצמית של אותו פרט לפעמים יותר גבוהה ממה שהוא היה עושה אם היה עושה טלפון קל, לדוגמה.

אפרת רייטן: כי זה רק מול חברת "בזק".

עלי בינג: זה רק מול "בזק".

יהודה דורון: נכון, אנחנו עובדים עם חברת "בזק".

יהודה דורון: יש לך הנחה בהתקנה והנחה בשימוש.

אם זה לא בחקיקה יכול להיות שאתה יכול להגיע להסדר אחר.

עלי בינג: המחשבה שלנו היתה - - -

שזה ירצה גם את החלק - - -

יהודה דורון: בדיוק.

יהודה דורון: זה הנכים הכי קשים.

עלי בינג: אפשר לבדוק גם א זה.

יהודה דורון: אתה גם היום מבטל את ההתאמות בבתי ספר וכדומה.

אפרת רייטן: יהודה, הוא רשם.

אפרת רייטן: קיבלת גם פה תמיכה מחבר הכנסת אשר ונבדוק את הסיפור הזה.

אפרת רייטן: האימא שישבה כאן סיפרה על העניינים הפרטיים שלה.

אפרת רייטן: נעה היועצת המשפטית אמרה שאולי אפשר לזהות את הפרטים של הקטינים לפי התיאור שקודם היא סיפרה.

אפרת רייטן: אם היא רוצה, אפשר למחוק את הפרטים האלה מתוך הפרוטוקול.

נעה בן שבת: את השם.

אפרת רייטן: רק בשביל להגן על צנעת הפרט.

אפרת רייטן: אנחנו רוצים לשמור על הפרטים שלה ועל הפרטים האישיים.

אפרת רייטן: לפי סעיף 120ד.

אליהו בן מויאל: אני אעביר לך את הפרטים שלה וגם את הטלפון שלה.

אליהו בן מויאל: יש פה גם אימא שנושאת באותו עול גם אותה את יכולה לשאול.

אפרת רייטן: לא.

אפרת רייטן: אנחנו רק הודענו שאנחנו רוצים לשמור על הפרטיות שלה.

אליהו בן מויאל: יש פה אימא שמתמודדת עם שני ילדים עם צרכים מיוחדים, שיכולה להיות אותו דבר.

אפרת רייטן: זה בסדר.

אפרת רייטן: יש לנו זמן להסתייגויות?

מאיר פרוש: מעבר להסתייגות שנימקתי בשבוע שעבר, אני רוצה שיבינו על מה מדובר.

אפרת רייטן: היא מבקשת שתחזור על ההסתייגות של שבוע שעבר.

מאיר פרוש: מעבר להסתייגויות שהתייחסתי אליהן בשבוע שעבר, בסעיף 26.

מאיר פרוש: הבוקר הגשתי עוד הסתייגות שהיא באותו סעיף ואני מקריא: בסעיף 26(2)(ב) כתוב כך:

מאיר פרוש: " 17% למעט לעניין מי שהוראות סעיף 307 חלות עליו".

מאיר פרוש: אני מבקש שיהיה כתוב 17% וכל השאר יימחק.

נעה בן שבת: זאת אומרת, שאתה רוצה שלא תהיה בכלל החרגה.

מאיר פרוש: למחוק את המילים "למעט לעניין מי שהוראות סעיף 307 חלות עליו".

מאיר פרוש: הגשנו לכם את זה גם בנייר.

נעה בן שבת: זה בעמוד 2.

נעה בן שבת: להוריד בכלל את ההחרגה של השוהים במוסד.

מאיר פרוש: אני רוצה להסביר.

מאיר פרוש: בממשלה הקודמת, כשדיברו על העלאת הגובה של המלגה, החליטו לתת את זה לכל אוכלוסיות הנכים בשוויוניות.

מאיר פרוש: בעצם כולם קיבלו.

מאיר פרוש: בחוק המוצע, בעצם מציעים להוציא סוג מסוים של אוכלוסיות בנכים.

מאיר פרוש: לכן אני לא רוצה שתהיה ההערה הזאת "למעט לעניין מי שהוראות סעיף 307 חלות לגביו".

אפרת רייטן: 307 זה אנשים שהם במוסד והכסף עובר למוסד.

מאיר פרוש: כנראה שזה חלק מהסדר של הנכים.

מאיר פרוש: כך הם משלמים, כך הם מקבלים את השירות בגלל שהכסף הזה עובר אליהם.

עלי בינג: אני רוצה רק להזכיר שחלק ממה שהתייחסנו קודם, במסגרת השינוי שאמרנו על המקור שהגיע מזה שדחינו את ההצמדה, אז אחד השימושים שתיארנו זה קודם כל לתת לראשונה לילדים שנמצאים במוסדות.

עלי בינג: בנוסף, להגדיל ב-103 שקלים את אותה קצבה שמגיעה לפרט שנמצא במוסד ולא למוסד.

מאיר פרוש: כשאתה אומר למעט - - -

עלי בינג: לא, אני אומר שהנוסח הקיים היום צפוי להשתנות.

מאיר פרוש: תבורכו על מה שאתם עושים דברים טובים ואני מעיר על מה שצריך לתקן.

נעה בן שבת: ההסתייגויות שכבר נימקת, אתה מתכוון לאותן העלאות של הסכומים?

אפרת רייטן: כן.

מאיר שפיגלר: הרב פרוש, גם כאן יש בשורה מכיוון שעד לנקודת הזמן הזאת - - -

מאיר פרוש: אני לא יכול להתווכח איתך.

מאיר פרוש: אני הגשתי הסתייגות.

אפרת רייטן: חבר הכנסת אשר, אתה שומר את הסתייגויות שלך ליום רביעי.

עלי בינג: רק בשביל הסדר הטוב.

עלי בינג: אני מניח שהצפנו פה לא מעט מידע וכמובן גם נעביר את כל הדברים במסודר.

עלי בינג: הרוב המכריע זה התיקון של מספרים וקצבאות.

עלי בינג: שאר הדברים כמובן דוברו מול הוועדה והצוות.

עלי בינג: נעביר הכול במסודר.

עלי בינג: גם הסעיף הראשון אותו ציינה היועצת המשפטית של הוועדה, אנחנו בדרך-כלל עושים את זה בדיון האחרון של ההצבעות, אז זה תיקון סעיף 32.

עלי בינג: בהנחה שביום רביעי צפויות להיות הצבעות, נבוא עם המספרים המטויבים.

נעה בן שבת: אבל צריך יהיה להסתכל על התמונה הכוללת.

עלי בינג: בוודאי.

עלי בינג: אנחנו בעצם מסתכלים על התמונה הכוללת של סך מארג היחסים בין משרד האוצר לבין הביטוח הלאומי.

עלי בינג: זה יבוא לידי ביטוי במספרים המתוקנים שנגיש לוועדה לקראת יום רביעי.

נעה בן שבת: אני מבקשת שתגישו לקראת כדי שנוכל לבקש בחינה של מרכז המחקר והמידע של הכנסת.

עלי בינג: נעשה מקסימום מאמץ.

אלינה ברדץ' יאלוב: עלי, כשאתם רושמים את הסיכום עם כל התוספות אני אשמח אם תוסיפו גם את הסכום הכללי שהוסף במסגרת הרפורמה הזאת.

אלינה ברדץ' יאלוב: זאת אומרת, גם החלק של מקורות תקציביים אחרים וגם החלק של משרד האוצר.

עלי בינג: בסדר.

שלומי מור: צריך לומר עוד משהו חצי פרוצדוראלי.

שלומי מור: הרי צריכה להגיע עכשיו לוועדה פנייה שכוללת את התקנות ואת ההסכמים.

שלומי מור: התקנות וההסכמים כפי שפורסמו לציבור וכפי שאושרו במועצת המוסד, הם לא בפורמט שעכשיו דובר עליו הרחב מאוד.

שלומי מור: זאת אומרת, יגיע איזה שלד הבסיסי שעליו הבנו ועליו יתווספו דברים נוספים.

שלומי מור: אם לא כן, אז אנחנו מדברים על עוד פרסום לציבור וכדומה.

שלומי מור: זאת אומרת, הדברים יצטרכו להתווסף פה בעזרתה של היועצת של הוועדה.

שלומי מור: אני רק אומר, שלא נופתע ממה שיגיע כי הוא ייראה הרבה יותר מצומצם אבל פה יתווספו כל יתר הדברים.

אפרת רייטן: מאה אחוז.

אפרת רייטן: תודה רבה לכל המשתתפים.

אפרת רייטן: הדיון הבא קבוע ליום רביעי אבל אם נתמהמה, נדחה את זה לשבוע הבא.

אפרת רייטן: הישיבה נעולה.