ועדת הכלכלה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 72, 2021-10-25 10:00

מיכאל ביטון: אנחנו ממשיכים בישיבות ועדת כלכלה, גם השלמת חוק ההסדרים, הרוויזיות השבוע, והגשתו לקריאה שנייה ושלישית במליאה.

מיכאל ביטון: במקביל יש לנו ענייני דיומא בסוגיות שבוערות.

מיכאל ביטון: נתחיל עם חידוש תקנות הקורונה, הצעת תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלות על הפעלת שדות תעופה וטיסות) (תיקון מס' 2), התשפ"ב–2021.

מיכאל ביטון: הוועדה הזאת חידשה את התקנות הללו בעבר, ואני מבקש להציג לנו רק את השינוי בתקנות ביחס לעבר.

מיכאל ביטון: מה שממשיך – אין מה להעמיק, ומה שמיוחד או שונה ומה שאתם מביאים היום אז תציגו את זה בלבד.

מיכאל ביטון: נא להציג את עצמכם לפרוטוקול.

טל פוקס: שלום, עורכת הדין טל פוקס ממשרד הבריאות, אנחנו מגיעים עם הארכה של התקנות ב-28 ימים.

טל פוקס: יש שני שינויים: השינוי הראשון הוא לגבי איסור כניסה לתא הטייס.

טל פוקס: עד עכשיו היה אסור למי שלא חיוני להיות בתא הטייס.

טל פוקס: האיסור הזה בוטל.

טל פוקס: הוא בוטל בהתאם להגבלות שלדעת גורמי המקצוע אצלנו מספיקות על עצם הכניסה למטוס, וגם בגלל שזה השינוי בכללים הבין-לאומיים – על זה רננה שחר או רשות התעופה האזרחית יוכלו להרחיב.

טל פוקס: הכללים השתנו וגם הם ביטלו את האיסור הזה שפעם היה קיים שם וכבר לא קיים שם.

מיכאל ביטון: אוקיי.

טל פוקס: השינוי השני, הוא שינוי שהוא יותר הבהרה.

טל פוקס: יש את הכלל הרגיל של נוסעים בטיסה נכנסת ובטיסה יוצאת.

טל פוקס: הכלל הרגיל בנוסעים בטיסה נכנסת: הם צריכים לבצע בדיקה 72 שעות לפני ההגעה לישראל ולהציג את התוצאה בעלייה למטוס.

טל פוקס: זה כולם.

טל פוקס: ולפני טיסה יוצאת מישראל, רק מי שלא מחוסן או לא מחלים לפי ההגדרות העדכניות, צריך להציג תוצאה שלילית בעלייה למטוס בטיסה יוצאת.

טל פוקס: לגבי אנשי צוות אוויר - - -

מיכאל ביטון: גם לגבי אזרח ישראלי?

מיכאל ביטון: לפי מה שאני יודע, הוא גם עושה בדיקה לפני טיסה.

טל פוקס: לכולם.

טל פוקס: נכון.

טל פוקס: זה כלל כללי שהוא על כל הנוסעים.

טל פוקס: זה הכלל שחל עליהם כולם לפני, ביציאה – רק מי שלא מחוסן ולא מחלים.

טל פוקס: לגבי אנשי צוות אוויר.

טל פוקס: הכלל עליהם היה לא ברור, הוא לא היה מנוסח בצורה ברורה.

טל פוקס: הם בעצם היו צריכים בדיקה גם לפני הגעה לישראל.

טל פוקס: ולגבי היציאה מישראל, היה חוסר בהירות אם הם בעצם צריכים לעשות בדיקה; איש צוות אוויר שהוא לא מחוסן ולא מחלים – האם הם צריכים לעשות בדיקה לפני היציאה מישראל או לא צריכים?

טל פוקס: הבהרנו את זה עכשיו בתיאום כל הגורמים שאכן זה נדרש.

טל פוקס: איש צוות אוויר שהוא לא מחוסן ולא מחלים גם לפני טיסה יוצאת צריך לעשות בדיקה.

מיכאל ביטון: רק לא מחוסנים ולא מחלימים.

טל פוקס: לפני טיסה יוצאת – רק הלא מחוסנים והלא מחלימים.

לימור מגן תלם: בעצם השוו את המצב של אנשי הצוות לכולם.

טל פוקס: בהקשר הזה של בדיקות ביציאה מישראל, נכון, זה בדיוק מה שעשינו.

טל פוקס: רק אגיד לידע כללי שבאופן כללי החובה הזאת נוצרת רק למי ששוהה בישראל – החובה להיבדק ביציאה – 72 שעות ומעלה.

טל פוקס: וזה מתוך הנחה שאנחנו פשוט לא רוצים לתקוע אותך למקרה שלא תספיק לקבל תוצאה שלילית אם לא תהיה כאן.

טל פוקס: זהו.

מיכאל ביטון: אלה שני התיקונים?

טל פוקס: כן.

מיכאל ביטון: בסדר גמור.

מיכאל ביטון: יש התייחסויות בזום למישהו?

מיכאל ביטון: לא נראה לי.

מיכאל ביטון: איגוד הטייסים, הכול בסדר?

מיכאל ביטון: זה היה בתיאום אתכם?

מידן בר: א' לא, אבל אני לא חושב שיש לנו מה להלין על כך.

מידן בר: בסוף, כניסה לתא הטייס היא אירוע שדרך אגב כמעט ולא קורה, הוא קורה בצורה מאוד מדודה.

מידן בר: אין ספק שהוא הוחמר בקורונה, מכיוון שבתא הטייס יש גם מושבי נוסעים המכונים מושבי קפיץ שמותר להושיב עליהם אנשים לפי תקנות מסוימות.

מידן בר: אני שמח שזה הותר.

מידן בר: לגבי טייסים שלא התחסנו ולא החלימו כי לא חלו בקורונה, בסוף, אין לי ספק שהדבר הזה סביר, הוא נועד לשמור גם עלינו.

מידן בר: אני יכול להגיד לכם שהטיסה בעולם היא לא אירוע פשוט גם היום.

מידן בר: אנחנו נבדקים לפחות אחת לשבוע באיזשהו יעד שאתה מגיע אליו.

מידן בר: זה נע בין להגיע לארה"ב שהיא פתוחה לגמרי, וגם שם אם אתה שוהה מעל מספר ימים מסוימים אתה צריך לעשות בדיקה בדרך חזרה לארץ.

מידן בר: וזה מגיע עד טיסות לסין, הונג קונג, שנחאי, גואנגג'ואו שבו לוקחים אותך באמבולנס אטום ואתה עושה בדיקה בכניסה וביציאה, שוהה בחדר סגור שאתה לא יכול לצאת ממנו עד החזרה לארץ.

מידן בר: כלומר, זה מאוד מאוד משתנה.

מידן בר: אני רק יכול הגיד, בסוף, זאת ועדת כלכלה ולא יוצא לנו הרבה מדי להגיע לפה.

מידן בר: אנחנו כרגע מאשרים משהו תחת תקנות סמכויות מיוחדות שאנחנו עושים כבר שנתיים.

מידן בר: בואו נגיד שהתקנות והסמכויות האלו כבר לא מיוחדות והנגיף הוא כבר לא נגיף חדש.

מידן בר: אני מציע לפחות להתחיל לחשוב על השלב השני, השלב שבו הקורונה הזאת מלווה אותנו לפחות בזמן הקרוב אם לא בזמן הרחוק, אנחנו נחייה איתה.

מידן בר: אני פה היום, ואחת הסיבות שאני לבוש בבגדי עבודה – ולא כל כך נוח לי עם זה – היא כי אנחנו מקיימים דיון אסטרטגי בשדולה למען התעופה הישראלית היום ב-12:00 בצוהוריים בנושא לאן אנחנו רוצים להגיע.

מידן בר: אני מברך על כל החלטה שתקל, שתפחית, שתעשה את החיים טיפה יותר פשוטים.

מידן בר: אני יכול להגיד לכם שלנוסעים, לטוס היום זה סוג של סיוט.

מידן בר: אתה עולה לטיסה עם קלסר, אתה לא יודע מה אתה צריך לעשות, איפה אתה צריך להיבדק, ואנשים לא טסים בגלל זה וחבל.

מידן בר: ישראל משוועת לזה, בטח החברות ובטח העובדים.

מידן בר: אני חושב שמפה יכולה לצאת ויוצאות הרבה מאוד הקלות ואני מברך אתכם על העבודה שלכם.

מיכאל ביטון: תודה רבה מידן.

מיכאל ביטון: רננה שחר, היועצת המשפטית של רשות שדות התעופה האזרחית, בבקשה.

רננה שחר: בוקר טוב אדוני, בוקר טוב לוועדה, רק אגיב לדבריו של יושב-ראש איגוד הטייסים, רק אגיד שבתיקוני התקנות אנחנו כן מתייעצים עם חברות התעופה עצמן, חברות התעופה הישראליות ועם נציגי חברות תעופה זרות.

רננה שחר: אנחנו לא עושים את זה באוור ללא כל התייעצות כלל.

רננה שחר: זה דבר אחד.

רננה שחר: למשל, הסרת המגבלות על כניסה לתא הטייס הייתה בקשה מפורשת של חברת אל על.

רננה שחר: וכן, גם רשות התעופה האזרחית בעד לשחרר את התעופה כמה שאפשר ובכפוף לבריאות הציבור כמובן.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

מיכאל ביטון: צביקה האוזר, מזל שהגעת כי עוד רגע היינו מסיימים את הדיון.

מיכאל ביטון: יש לך נושא להעלות, בבקשה.

צבי האוזר: כן.

צבי האוזר: תודה רבה אדוני היושב-ראש, אני רוצה להעלות נושא שאיננו מוסדר פה בתקנות העומדות בפנינו, אבל הוא קשור קשר ישיר.

צבי האוזר: הייתי רוצה לקבל תשובות לשאלות ששאלתי גם בוועדת חוקה וטרם קיבלתי ולהעלות בפני הגורמים ברשות המבצעת.

צבי האוזר: אנחנו מסדרים או קבענו, נדמה לי בחודשים ינואר-פברואר, חובה על כל מי שאמור להיכנס לישראל שחוזר מטיסה בחו"ל, לקיים בדיקת PCR 72 שעות לפני הטיסה.

צבי האוזר: ההסדר הזה נקבע עוד לפני שניתן הבוסטר של החיסון השלישי.

צבי האוזר: הוא נקבע, עוד ככה, ברמת אי ודאות מסוימת.

צבי האוזר: אם אני מבין את הדברים נכון, ואני אומר את הדברים בזהירות – הסדר כזה לא קיים ברוב מדינות העולם האחרות.

צבי האוזר: זו הסדרה ישראלית.

צבי האוזר: והעלות שמושת על הנוסע, הרוב אזרחים ישראליים, הוא סדר גודל של קרוב ל-100 יורו לביצוע בדיקה.

צבי האוזר: לרבות מספר שעות, ואם מדברים על טיולים וגם זה סוג - - -

מיכאל ביטון: במקרה הטוב, זה יכול להיות יותר.

צבי האוזר: בדיוק – במקרה הטוב.

צבי האוזר: מספר שעות שאתה מה שנקרא "שורף" לאתר את המקום, לעמוד בתור, לבצע את בדיקה ולקבל את הדברים.

צבי האוזר: אני שאלתי ואני רוצה לשאול: כמה אנשים בהינתן שהם ביצעו את הבדיקה והתגלתה תחלואה – ביטלו את הטיסות?

צבי האוזר: ואני מבין שמדובר במספרים זעומים, אותם אלה שמבטלים 24 שעות או 48 שעות לפני הטיסה.

צבי האוזר: היו לנו עכשיו חודשיים די עמוסים בטסים ישראלים בחודשי החגים.

צבי האוזר: ורציתי להבין שעולת ההשקעה, מה שנקרא עלות - - -

מיכאל ביטון: מה אתה מתכוון?

מיכאל ביטון: שאדם הלך להיבדק לפני טיסה, גילה שהוא חולה וביטל את הטיסה?

צבי האוזר: נכון.

צבי האוזר: לכאורה.

מיכאל ביטון: איך ידעו שהוא ביטל בגלל קורונה?

צבי האוזר: אני לא יודע אם הם ידעו.

צבי האוזר: בואו נראה כמה ביטלו, אנחנו מכירים בערך את הסטטיסטיקה של ביטולים באופן רגיל ואנחנו יכולים לבוא ולראות את הדלתא.

צבי האוזר: אבל גם בוא ניקח מספרים מחמירים של כל אלה שביטלו לכאורה מול קורונה.

צבי האוזר: המספרים מעוררים כנראה סימן שאלה גדול, האם העלות מול התועלת כאן נכונה?

צבי האוזר: אני חושב שזה סדר גודל ועשיתי חישוב גס של כעשרה אנשים בחודש.

צבי האוזר: אני רוצה לשאול - - -

מיכאל ביטון: איך עשית את החישוב?

מיכאל ביטון: מאיפה הבאת נתונים?

צבי האוזר: אני רוצה התייחסות, שהוועדה תשמע התייחסות של יואל פלדשו, מנהל רשות התעופה האזרחית.

מיכאל ביטון: ניתן לו להתבטא, אבל אנחנו לא נקצה לחלק הזה יותר מעשר דקות כי זה לא מטרת הדיון.

צבי האוזר: זה לא מטרת הדיון, אבל זה - - -

מיכאל ביטון: אם תראה שהוא כל כך בוער והוא חשוב, נקצה לזה דיון מיוחד.

צבי האוזר: אדוני היושב-ראש, אני רוצה לחדד: בהינתן שהמספרים שאני מביא נכונים, אנחנו משיתים על אזרחי ישראל הוצאות של 60,70 מיליון שקל בחודש עם תועלת זניחה שכמעט ולא קיימת.

צבי האוזר: זאת אבן שצריך להרים.

מיכאל ביטון: השאלה שלך היא בסופו של דבר ממוקדת נתונים.

מיכאל ביטון: האם יש נתונים ומה הם הנתונים לגבי ביטול טיסות של ישראליים לאחר שבדקו את עצמם.

צבי האוזר: כן.

צבי האוזר: בוא נגיד ביטולים של 48 שעות לפני הטיסה.

מיכאל ביטון: יפה.

מיכאל ביטון: חבר'ה, יש למישהו את הנתונים האלה?

מיכאל ביטון: יואל, בבקשה.

יואל פלדשו: בוקר טוב לכם, הנתונים שביקשתי מאל על בחודשיים האחרונים הם לסמן לי את אותם האנשים שחייבים לעשות בדיקה לגבי 72 שעות, כי לא כולם חייבים, יש כאלה שזה זמן פחות.

יואל פלדשו: בחודשים אוגוסט-ספטמבר, 70,000 איש מנוסעי אל על היו חייבים בבדיקה.

יואל פלדשו: בסך הכול ביטלו לגבי 48 שעות, 20 איש.

יואל פלדשו: בהנחה שכולם היו חולי קורונה, מה שאנחנו יודעים שזה לא נכון, אנחנו מחמירים.

יואל פלדשו: עשיתי עוד ובדקתי עם אחת מחברות הביטוח הגדולות – לא אציין את שם החברה מן הסתם – כמה אנשים השתמשו בביטוח קורונה בחוץ לארץ מרגע שהם הפעילו אותו – מדובר בחצי אחוז.

יואל פלדשו: זאת אומרת שהנתונים – זה לא חדש למשרד הבריאות, יש לי ויכוח ארוך עם משרד הבריאות, אני לא קיבלתי תשובות ענייניות עד היום.

יואל פלדשו: זה לא חדש להם.

יואל פלדשו: אבל הנתונים מראים שבאמת התועלת היא שולית.

יואל פלדשו: וגם העולם רובו ככולו לא עושה את זה, זאת המצאה שלנו, לא המצאה שלנו אלא זה משהו שנשאר מתקופות אחרות שכבר לא רלוונטיות כל כך היום.

מיכאל ביטון: יואל, בעצם אתה אומר שהעלות מול התועלת של הבדיקות היא זניחה ולפי איזה מדדים שמצאנו כמו ביטוחים, כמו הביטולים.

מיכאל ביטון: זה לא לגמרי בדיקה ממצה ומכסה את כל השוק, אבל זה נותן אינדיקציה ש - - -

צבי האוזר: לא, אם אתה מניח שאל על היא 25% בערך מהיקף הטיסות - - -

מיכאל ביטון: כן.

מיכאל ביטון: רגע, אני רוצה לשאול את יואל: נניח שזה המצב, ונניח שבאמת המקרים הם שוליים ביחס למאמץ הזה של הבדיקות והעלויות שלו לאזרח.

מיכאל ביטון: מה ההמלצה המעשית שלך היום בתמונה הזאת?

יואל פלדשו: ההמלצה שלי היא לעשות כמו שעושים ברוב המקומות בעולם – לבטל את הבדיקה הזאת.

יואל פלדשו: אין הרבה מדינות שבודקות, מתוך 192 מדינות בתעופה, חלק זעיר עדיין בודק בנחיתה.

יואל פלדשו: אנחנו בודקים בנחיתה, אנחנו מרצפים בנחיתה, יש לנו באמת ביטחון כפול.

יואל פלדשו: אפשר היום עם החיסון השלישי, בוודאי עם החיסון השלישי – אני לא מדבר על אלה שאינם מחסונים – בוודאי אפשר לפטור אותם מהבדיקה הזאת.

יואל פלדשו: שום דבר לא יקרה, ונטל גדול ירד מהאזרחים, נטל כספי גדול ולא מוצדק.

מיכאל ביטון: אני רוצה שתגיד את המבנה של הדברים.

מיכאל ביטון: נניח, היום אזרח ישראלי עולה למטוס, אם הוא חוסן, קיבל את הבוסטר ויוצא מהארץ, רשמית הוא לא חייב בבדיקה כרגע, לא?

צבי האוזר: ביציאה הוא לא חייב, בכניסה אנחנו מחייבים.

מיכאל ביטון: ביציאה.

מיכאל ביטון: בשהות שלו בחו"ל, אם הוא שוהה פרק זמן מסוים, הוא חייב בבדיקה ולבוא איתה לשדה בחוץ לארץ?

יואל פלדשו: היום אם הוא נמצא מעל 72 שעות בחו"ל הוא חייב בבדיקה מקדימה.

מיכאל ביטון: בדיקה, ואז הוא נוחת בארץ.

יואל פלדשו: עושים לו עוד פעם בדיקה.

מיכאל ביטון: והוא חייב בדיקה בנחיתה?

יואל פלדשו: כן.

מיכאל ביטון: חייב?

יואל פלדשו: כן, חייב בשתי בדיקות.

מיכאל ביטון: כן?

מיכאל ביטון: כי היה איזשהו בלבול עם הדבר הזה.

מיכאל ביטון: כל אחד שנוחת, לא משנה חוסן או לא חוסן, עם בוסטר או בלי בוסטר.

יואל פלדשו: כולם.

מיכאל ביטון: אתה אומר: בואו נוריד את שלב הבדיקה בחו"ל?

צבי האוזר: בדיוק, שהיא הבדיקה היקרה.

מיכאל ביטון: לפי הנתונים.

מיכאל ביטון: יש פה נציג של משרד הבריאות בדיון?

טל פוקס: אני.

טל פוקס: אבל קודם כל יש את אילנה גנס בזום, ראש מטה שירותי בריאות הציבור.

טל פוקס: היא תוכל להתייחס לסוגיה הזאת.

מיכאל ביטון: בואו נשמע אותה, אילנה שלום.

אילנה גנס: בוקר טוב ליושב-ראש הוועדה וליתר המשתתפים, אשמח להתייחס ולענות.

אילנה גנס: אכן הנושא עלה בוועדת חוקה – ללא קשר לדיונים בוועדות – הדיון הוא לחלוטין נכון ולגיטימי, ואנחנו כל הזמן בודקים ומנסים לתקף את המדיניות.

אילנה גנס: המדיניות ללא ספק בסופו של דבר מטילה משמעות כלכלית ופיזית על האזרח הישראלי שיוצא לחו"ל וגם על אזרחים שנכנסים לישראל.

אילנה גנס: קודם כל חשוב לציין, שבחודש פברואר, כאשר התקנות הללו נכנסו בפעם הראשונה, אנחנו ראינו ירידת תחלואה נכנסת למדינת ישראל, מ-8% בממוצע חודשי לפחות מ-1% של תחלואה נכנסת למדינת ישראל.

אילנה גנס: זאת דלתא שהיא משמעותית מאוד.

אילנה גנס: וההבדל בינה לעומת חובת בדיקה שאנשים נדגמים כבר בנחיתה בישראל, שזאת תחלואה שאנחנו מצליחים למנוע את הכניסה שלה.

אילנה גנס: כל מקרה כזה שמאומת לפני שהוא עולה למטוס, נשאר עד לסיום תקופת ההחלמה שלו בחו"ל.

אילנה גנס: הוא מגיע לישראל רק לאחר שהוא קיבל סטטוס של מחלים, אישור החלמה ויציאה מבידוד, שהוא סיים את הבידוד שלו בחו"ל ואז כשהוא מגיע לישראל הוא לא מסכן את האנשים גם במהלך הטיסה וכמובן גם אחרי הגעה שלו לארץ.

אילנה גנס: זה נתון שהוא משמעותי.

צבי האוזר: זה נתון שהוא משמעותי לפברואר.

צבי האוזר: האם עשיתם את הבדיקות האלה לאחרונה, אחרי הבוסטר?

אילנה גנס: נכון.

צבי האוזר: זה המקום היחידי שאנחנו משתמשים בנתונים שלפני הבוסטר.

מיכאל ביטון: האוזר לא היה אצלי בוועדה.

מיכאל ביטון: אז הוא לא מבין שיש כללים.

מיכאל ביטון: אל תפריע לאנשי המקצוע.

אילנה גנס: זה בסדר, אנחנו אוהבים שאלות אינטליגנטיות, הוא מאתגר אותנו ולכן אנחנו ניתחנו את הנתונים - - -

מיכאל ביטון: אל תחמיאי לו יותר מדי, כי הוא ירצה עוד להמשיך את הדיון.

אילנה גנס: קודם כל אני תמיד מחמיאה לאנשים ששואלים שאלות אינטליגנטיות.

מיכאל ביטון: בואי תשלימי את דברייך בבקשה.

אילנה גנס: אוקיי.

מיכאל ביטון: וגם תגידי עם פנים צופי עתיד – האם אתם בכלל עוסקים בשינוי המדיניות?

מיכאל ביטון: האם אתם בוחנים שינוי מדיניות?

אילנה גנס: אנחנו בהחלט בוחנים.

אילנה גנס: כרגע, אני יכולה להגיד שהנתונים שיש לנו, נכון שתוצאות PCR האלה שמבוצעות בחו"ל, לא מדווחות כרגע למערכות המידע, אבל באופן עקיף, אנחנו לומדים את הנתונים האלה קודם כל דרך בקשות שמגיעות לוועדות חריגים של משרד החוץ.

אילנה גנס: ולפי נתונים של גל התחלואה האחרון, הגיעו מעל 2,000 בקשות כאלה לוועדות חריגים של אנשים שאומתו כחולים, מרביתם בסמוך ליציאה שלהם מחו"ל בחזרה לישראל שבגין זה בעצם הם דחו טיסה או לא הגיעו בכלל לטיסה.

אילנה גנס: גם אם הם לא ביקשו לדחות את כרטיס הטיסה כפי שאל על מציגים, ואגב, אל על בסוף זה בערך לפחות ממה שאנחנו מכירים, מהווים כרבע משוק התעופה של טיסות נכנסות לישראל.

אילנה גנס: ולכן המקרים בפועל שאפשר להגיד בוודאות הם הרבה יותר גדולים.

אילנה גנס: אגב, בגלל הצפה מטורפת של כמות בקשות לוועדת חריגים, שינינו את המדיניות ובמקום לבקש אישור פרטני דרך ועדת חריגים לקבלת פטור מבדיקה לפני עלייה לטיסה, פשוט אישרנו באופן גורף להציג לחברות תעופה תוצאות PCR חיובית עם אישור החלמה מחו"ל, בלי שזה עובר דרך הוועדה בגלל הכמויות.

אילנה גנס: אנחנו מכירים קרוב ל-2,000 בקשות כאלה שהגיעו במהלך החודשים יולי-אוגוסט, שוב, מרביתם אובחנו בסמוך לעלייה לטיסה.

אילנה גנס: חלקם בתקופת זמן קצת יותר ארוכה מזה, אבל אני לא יודעת להגיד את הפילוח המאוד מדויק.

אילנה גנס: גם כמות הבקשות שמגיעה לתיעוד החלמות מחו"ל למוקד קול הבריאות היא אדירה.

אילנה גנס: כלומר, כמות האנשים שזיהינו בגל התחלואה האחרון שנדבקו בחו"ל, וכך בעצם מנענו את העלייה שלהם לטיסה והגעה שלהם לארץ היא מאוד מאוד משמעותית.

אילנה גנס: בלי קשר לזה, חשוב לציין שגם אם המספרים הם קטנים, מה שראינו שיכול להיות שלא, בעצם זה מאפשר לנו מספר דברים מבחינה אפידמיולוגית.

אילנה גנס: א', הסכנה של כניסת וריאנטים היא מחו"ל.

אילנה גנס: זה משהו שאנחנו מכירים.

אילנה גנס: וגם אם מדובר בבודדים, בסוף, דרך זה הווריאנטים מגיעים לארץ ומתחילים להתפשט כאן.

אילנה גנס: כל תחלואה שאנחנו נזהה היא לפני העלייה לטיסה ולא כשזה כבר כאן בתוך מדינת ישראל והיא מאוד מאוד משמעותית מבחינת כניסת תחלואה לארץ או עיכוב כניסה של תחלואה לארץ.

אילנה גנס: אנחנו מבינים שלא נוכל למנוע ב-100%, אבל בוודאי ובוודאי לעכב או לצמצם את ההיקפים של התחלואה הנכנסת.

אילנה גנס: זה בוודאות.

אילנה גנס: דבר נוסף מעבר לווריאנטים, קודם כל רק בשיטה הזאת נוכל לזהות דעיכה חיסונית.

אילנה גנס: אנשים שראינו שהחיסון, המוגנות שלהם יורדת, ראינו את זה בזכות הבדיקות האלה שבכל מצב אחר אם היינו פוטרים את האנשים לא היינו מודעים לזה, היינו מגלים בשלב הרבה יותר מאוחר.

אילנה גנס: וגם ווריאנט שעוקף מנגנון חיסוני – אין דרך אחרת לדעת את זה כי אנחנו עלולים לראות בדיוק את אותו מצב שאנחנו חוששים ממנו, שיהיה לנו וריאנט שידע לעקוף בצורה חלקית ומלאה את ההגנה החיסונית שנוצרת בעקבות החיסון.

אילנה גנס: לכן אם אנחנו נפטור באופן גורף את המחוסנים והמחלימים מחובת בדיקה, אנחנו נפספס אינדיקטור אפידמיולוגי מאוד מאוד קריטי שיאפשר לנו לזהות את הדבר הזה.

אילנה גנס: אם נסתכל על ההשוואה לכל העולם, זה נכון שיש מדיניות שונה במדינות ואני ביקשתי גם ממרכז המידע והידע של אמ"ן לעשות לנו סקירה השוואתית בין מדינות העולם השונות, ואני רואה שעדיין הרבה מאוד מדינות ממשיכות לנקוט בדרישה לבצע בדיקות בכלל באופן כללי.

אילנה גנס: חלקן מסתפקות בבדיקת אנטיגן, חלקן עדיין מתעקשות על בדיקת PCR כמו למשל קנדה, אוסטרליה ויפן.

אילנה גנס: ויש מדינות שמאפשרות שילוב, או של PCR או של אנטיגן, כמו ארה"ב, כמו בריטניה, חלקן בהחלט מסתכלות בצורה סלקטיבית על אוכלוסיות של מחוסנים או מחלימים בצורה אחרת.

אילנה גנס: יש מגוון מאוד גדול.

צבי האוזר: אפשר לקבל את המידע הזה?

צבי האוזר: המידע הזה פתוח לציבור?

אילנה גנס: כן, אין בעיה עם זה.

צבי האוזר: פתוח לוועדה?

צבי האוזר: אולי שהוועדה תקבל את זה.

מיכאל ביטון: אנחנו נקבל אותו ונשים אותו בפורטל הוועדה.

אילנה גנס: אני יכולה להעביר לוועדה, קיבלתי אתמול בערב את הדוח.

אילנה גנס: ביקשתי ממש להכין את זה כדוח משלים.

מיכאל ביטון: אם הוא שקוף אפשר לפרסם אותו.

אילנה גנס: לחלוטין.

מיכאל ביטון: אנחנו נשים אותו בפורטל הוועדה.

אילנה גנס: אין שום בעיה.

מיכאל ביטון: יוסי פתאל, מנכ"ל לשכת מארגני תיירות.

מיכאל ביטון: בבקשה.

מיכאל ביטון: כל הדוברים הבאים, בבקשה ממש בקצרה.

יוסי פתאל: שלום אדוני, תודה רבה, אני רק מבקש להוסיף על מה שאמר משרד הבריאות וחבר הכנסת, מדינות בעולם היום מנסות לאחד את הסטנדרטים בשביל שהתנועה בין המדינות תהיה קלה יותר וחלקה יותר.

יוסי פתאל: מדינת ישראל יוצאת דופן בדרישות שלה ואני חושב שהוועדה צריכה לפחות להנחות כך שנוכל להתיישר כמה שיותר לסטנדרטים בין-לאומיים שקורים היום.

יוסי פתאל: המדינה שלנו היום, בכניסה וביציאה – היא יוצאת דופן בכל קנה מידה.

יוסי פתאל: אני לא רוצה להיכנס לפרטים עצמם כי אני לא מומחה - - -

מיכאל ביטון: זו הערה חשובה.

מיכאל ביטון: אנחנו - - -

יוסי פתאל: כדאי שבאמת חברי הכנסת יכירו את כל הסטנדרטים במדינות האחרות ויראו איפה אנחנו נמצאים.

יוסי פתאל: כמו שיואל אמר, אנחנו יוצאי דופן בקנה מידה בין-לאומי בדרישות, גם בכניסה וגם ביציאה.

יוסי פתאל: תודה.

מיכאל ביטון: כן.

מיכאל ביטון: אופיר רפאל, חבר בתנועת אני שולמן.

אופיר רפאל: שלום לכולם, אני חבר בתנועת אני שולמן ומייצג את התיירות הנכנסת.

אופיר רפאל: יש לי חברה בתחום התיירות הנכנסת שלא עובדת החל מתחילת הקורונה, כמו שאנחנו מכירים, להבדיל ממקומות אחרים - - -

מיכאל ביטון: מה עושה החברה שלך?

אופיר רפאל: החברה עושה סיורים לאנשי עסקים שמגיעים לביקור בחברות עסקיות בישראל.

אופיר רפאל: זה העיסוק העיקרי שלנו, והם התיירים היחידים שעוד איכשהו נכנסים טיפין טיפין דרך ועדות חריגים.

אופיר רפאל: המחזורים שלנו ירדו במעל 90% ביחס לשנת 2019.

אופיר רפאל: כביכול עד יולי מגיע לנו פיצויים, מיולי הופסקו הפיצויים לחלוטין.

אופיר רפאל: גם את הפיצויים מהעבר לא קיבלנו את הכול ואני עדיין ממתין.

אופיר רפאל: לפי ההחלטה שהבנתי שהתקבלה, הפיצויים אמורים להמשיך.

אופיר רפאל: כרגע חברות כמוני, כ-120 חברות שמתעסקות רק בתיירות נכנסת, אין לנו שום מנגנון פיצויים וכמעט אפס הכנסות לכולנו.

אופיר רפאל: לא כי אנחנו לא רוצים לעבוד, כי פשוט המדינה סגרה את השמיים – בדיוק מה שאנחנו מדברים פה בדיון הזה.

אופיר רפאל: למרות שלפי מה שהבנתי, כן עברה החלטה להמשיך ולתת לנו פיצויים; אני רוצה לעדכן אתכם שחברות כמונו שמתעסקות רק בתיירות נכנסת לא מקבלות פיצויים.

אופיר רפאל: ב-1 בנובמבר הוחלט על ידי ראש הממשלה ושר הבריאות, לפי מה שהבנתי, שהשמיים ייפתחו.

אופיר רפאל: אני יכול להגיד שיש לי בקשות כבר ל-1 בנובמבר שאני לא יכול לבצע אותם.

אופיר רפאל: כי לפי מה שהבנתי ההחלטה הזאת עדיין לא עברה בממשלה.

מיכאל ביטון: אופיר, אני קוטע אותך.

מיכאל ביטון: אתה מעלה נושא שהוא לא קשור לדיון הזה שלשמו התכנסנו, אבל הוא נושא חשוב וכואב.

מיכאל ביטון: ואנחנו ניתן לממשלה חודש להציג פתרונות לתיירות נכנסת כי הנושא הזה עלה פה.

מיכאל ביטון: ואם לא נראה שיש התקדמות ואתה תעדכן אותנו בוועדה, אנחנו נזמן דיון רק על הדבר הזה.

מיכאל ביטון: כי זאת פגיעה רוחבית של המון גופים, רואים את ירושלים דועכת ואת נצרת שהתיירות הנכנסת לא נגיעה אליה.

מיכאל ביטון: וכמו שציינת, את אותם 120 גופים שעוסקים בדבר הזה.

מיכאל ביטון: אנחנו נקדיש לכם דיון מיוחד בהתאם לדיווח.

מיכאל ביטון: האם באמת הממשלה – או מסייעת לכם כי אתם ענף שעדיין נפגע, למרות שהקורונה נרגעה, אבל אתם נפגעים עדיין, או לחליפין נזמן את כל הגופים רק על הנושא שלך, בסדר?

אופיר רפאל: אוקיי.

מיכאל ביטון: זה מה שהולך להיות.

מיכאל ביטון: אני רוצה לסכם את הדיון.

אביגל כספי: - - - הצבעה.

מיכאל ביטון: כן, אנחנו נצביע על זה.

צבי האוזר: אדוני היושב-ראש, בכל זאת מילה אחת אם אפשר לנושא של אל על.

מיכאל ביטון: בבקשה.

צבי האוזר: תראו, אנחנו מחויבים בניהול סיכונים.

מיכאל ביטון: אכניס את זה בסיכום, צביקה.

צבי האוזר: מצוין.

צבי האוזר: אני רק רוצה לחדד אדוני היושב-ראש, שאני - - -

מיכאל ביטון: לכמה זמן אנחנו מחדשים את התקנות?

אביגל כספי: 28 יום.

מיכאל ביטון: עוד חודש.

מיכאל ביטון: בסדר.

טל פוקס: אפשר להאריך את 28 יום - - -

צבי האוזר: אני בוגר הדיאלוג מול משרד הבריאות בניהול סיכונים לקיצור הבידוד מ-14 יום.

צבי האוזר: אתם זוכרים שפעם הבידוד היה 14 יום?

צבי האוזר: אני זוכר את גישת ניהול הסיכונים.

צבי האוזר: אני מציע להתמקד בשתי אינדיקציות: א', הנושא של מה שקורה בעולם, הסטנדרט הישראלי לא קיים עכשיו, שהעולם טיפש יותר מאיתנו במניעת כניסת וריאנטים.

צבי האוזר: ב', אני מרשה לעצמי בקול רועד להטיל ספק במשפט 2,000 איש שבחודשים האחרונים.

צבי האוזר: אני חושב שהסיטואציה בחודשים האחרונים היא אחרת.

צבי האוזר: להשוות - - -

מיכאל ביטון: 2,000 איש שמה?

צבי האוזר: 2,000 איש שביקשו חריגים, שהם חלו ועלו על כך בחו"ל - -

מיכאל ביטון: נשארו מבודדים בחו"ל.

צבי האוזר: - - בגלל אותה בדיקה.

צבי האוזר: אני מציע להביא נתונים מהחודשיים האחרונים.

צבי האוזר: ומילה אחרונה - - -

מיכאל ביטון: נכניס את זה לסיכום.

צבי האוזר: כן.

צבי האוזר: ומילה אחרונה: אם אל על היא 25% מהיקף התעופה, ויש עשרה כאלה בחודש, מדברים על 40 איש בהשקעה של 60 מיליון.

צבי האוזר: כל מניעה של אדם אחד זה סדר גודל של מיליון וחצי שקל.

צבי האוזר: זה עלות לא סבירה לחשבונאות הלאומית.

צבי האוזר: אנחנו מייבאים שירותי בריאות מחו"ל - - -

מיכאל ביטון: משאירים מיליוני דולרים בחוץ לארץ.

צבי האוזר: כן.

צבי האוזר: מדי חודש זה בעלות שנתית של 700 מיליון, 800 מיליון שקל, זה לא סביר.

מיכאל ביטון: נכון.

מיכאל ביטון: חברים, בואו נצביע על חידוש התקנות עם שני השינויים שהצגתם.

מיכאל ביטון: תקריאו את זה, ואחרי זה אני אגיד כמה דברי סיכום על דברים שעלו כאן.

מיכאל ביטון: בבקשה.

טל פוקס: אקריא?

מיכאל ביטון: כן, טל.

טל פוקס: בעצם, זו הייתה תקנה שהיו בה שתי הוראות, ההוראה הזאת וההוראה על איסור כניסה לתא הטייס.

טל פוקס: כתבנו אותן מחדש רק עם ההוראה הזאת שמופיעה כאן.

מיכאל ביטון: תודה.

מיכאל ביטון: מי בעד?

מיכאל ביטון: אושר.

מיכאל ביטון: פה אחד.

מיכאל ביטון: עכשיו אני רוצה להגיד כמה דברי סיכום שהם לא פחות חשובים.

מיכאל ביטון: הממשלה מגיעה אלינו אחת לחודש לעדכן ולאשר את תקנות הקורונה בחלקים של ועדת כלכלה בסוגיות של תעופה ותחבורה.

מיכאל ביטון: ואנחנו כמעט מקשיבים לכם ונותנים לכם גב והולכים אתכם, בגלל ההבנה שהשדה יכול להיות המקור של וריאנטים ושל גלי הדבקה וכולי.

מיכאל ביטון: אבל בהחלט עולות פה שאלות של החלטות מבוססות נתונים ואיך אנחנו נראים ביחס לעולם והאם אנחנו לא מחמירים עם האזרח הישראלי שבסך הכול נוסע לשבוע-שבועיים חופשה בחוץ לארץ ונדרש למעמסה כלכלית – לפעמים זה מעל 100 דולר.

צבי האוזר: כן, אם זאת משפחה.

מיכאל ביטון: ולפעמים אתה לא מוצא אותם.

מיכאל ביטון: ולפעמים – יש סיפורים של יום-יומיים מתוך טיול של שבוע, מוקדש לסוגיית הבדיקות.

מיכאל ביטון: לנסוע, למצוא, לחכות, לקוות שזה לא יתעכב.

מיכאל ביטון: לפעמים הבדיקה לא באה, ואז אתה הולך לבדיקה מהירה יותר, יקרה יותר.

מיכאל ביטון: אז אנחנו מבקשים מכם לא להגיע בחודש הבא אלינו באוטומטיות של תקנות קורונה בסוגיית התעופה, ומבקשים עבודת חקר יסודית.

מיכאל ביטון: גם של משרד התחבורה, גם של רשות שדות התעופה, וגם של משרד הבריאות.

מיכאל ביטון: ברמה בין-לאומית, מה מדינות אחרות עושות?

מיכאל ביטון: מה מדינות מפותחות ואירופאיות שאנחנו יודעים לתקשר איתם, ואנחנו מאמצים את התקנים שלהם בכל תחום, בייבוא, בדברים אחרים שעשינו פה רפורמות.

מיכאל ביטון: איך אנחנו נתחיל לדבר איתם באותו סטנדרט שיש בעולם, ולא מוגזם ולא שונה לחלוטין ממה שהעולם יודע לעשות, ובמיוחד לאור ההערה של מידן, שאנחנו נכנסים לתקופה ארוכה שהיא יכולה להיות שנה-שנתיים-שלוש, עם חשש לווריאנטים.

מיכאל ביטון: אבל עדיין רוצים להאיץ את המשק, להאיץ את האפשרות של אזרח ישראלי לצאת.

מיכאל ביטון: כמו גם ההערה של תיירות נכנסת שהיא נפגעת מאוד בתקופה הזאת.

מיכאל ביטון: בחינה בין-לאומית; התאמת הסטנדרט הישראלי לסטנדרט הבין-לאומי; נתונים על חולים בחוץ לארץ שיצאו מישראל, עשו את הבדיקות ובכל זאת חלו ולא חזרו או בודדו שם.

מיכאל ביטון: נתונים לפי חודש – הדבר הזה אמור להיות ידוע למשרד הבריאות.

מיכאל ביטון: נתונים אחרים זה איסוף, אבל זה מחייב המציאות.

מיכאל ביטון: ביטולים של הטיסות ביציאה מכאן בשל המחלה לפני הטיסה של אנשים מחוסנים בבוסטר, שנרשמו לטיסה וביטלו את היציאה שלהם כי פתאום התגלה אצלם קורונה, כמה כאלה ביטולים יש?

מיכאל ביטון: ביטולים של מימוש ביטוחי קורונה בחוץ לארץ, כמה אנשים הציגו לחברות הביטוח שהם נאלצים להישאר בחו"ל למרות שיצאו בריאים ונדבקו בקורונה?

מיכאל ביטון: על בסיס כל הנתונים הללו, אנחנו מקווים לראות בעוד חודש כשתבואו לחדש את התקנות, העמקה ודיווח יסודי מבוסס נתונים כמותיים, לפי חודשים, נניח, בחמשת החודשים האחרונים.

מיכאל ביטון: לתת לנו מגמה, להראות לנו איך הדברים מתנהגים על פי חודש ונשאל את השאלות.

מיכאל ביטון: וכל שכן אם אתם תציגו תפיסה חדשה לניהול שדה התעופה, במיוחד בקשר הבין-לאומי שלו.

מיכאל ביטון: זאת הערה אחת.

מיכאל ביטון: הערה שניה: התיירות הנכנסת לישראל נפגעת.

מיכאל ביטון: הערים שמבוססות תיירות נכנסת נפגעות ראשונות, במיוחד ירושלים, נצרת ועוד ערים שהתיירות ירדה בהם פלאים וכל הענף שתומך בתיירות הזאת ומספק לה שירותים בקריסה.

מיכאל ביטון: ומוסכם עם הממשלה והאוצר שאזורים מסוימים שלמרות שהקורונה נרגעת – נפגעים באופן דרמטי, יינתן להם מענה ספציפי.

מיכאל ביטון: אנחנו נאתגר אתכם בחודש הקרוב.

מיכאל ביטון: משרד התיירות, האוצר והתחבורה, להציג לנו האם אתם הולכים לקראת התיירות הנכנסת?

מיכאל ביטון: או שמירת מצבם הכלכלי באמצעות סיוע או אפשרות טובה יותר ואפקטיבית יותר לכניסת תיירים לישראל.

מיכאל ביטון: שתי האופציות או גם וגם.

מיכאל ביטון: ואם נרגיש שבעוד חודש אין תשובות טובות לתיירות נכנסת, הוועדה תזמן את כל הגורמים לדיון מקיף על התיירות הנכנסת בישראל.

מיכאל ביטון: תודה רבה לכולם.

מיכאל ביטון: אני נועל את הישיבה.