ועדת הכספים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 123, 2021-10-18 09:00

אלכס קושניר: בוקר טוב לכולם, היום ה-18 באוקטובר 2021, י"ב בחשון, אני שמח לארח אצלנו כאן את שרת התחבורה עם הצוות שלה.

אלכס קושניר: במסגרת דיוני התקציב אנחנו מזמינים לכאן שרים כדי שיציגו את תכנית העבודה שלהם בהלימה, כמובן, לתקציב 2021 ו-2022.

אלכס קושניר: גברתי השרה, ברוכה הבאה.

מרב מיכאלי: ברוכות הנמצאות והנמצאים.

אלכס קושניר: האמת שזה מאוד סמלי שהדיון הזה נדחה בחצי שעה בגלל מה שקורה בכבישים.

אלכס קושניר: אני מאוד מקווה שאחרי שנשמע את ההצגה שלכם נצא אופטימיים יותר.

אלכס קושניר: גברתי השרה, בבקשה.

מרב מיכאלי: תודה רבה.

מרב מיכאלי: מאוד מאוד שמחה להיות כאן עם חברות וחברי ועדת הכספים.

מרב מיכאלי: צריך להגיד שאת הפקקים ירשנו, וירשנו פקקים מפוארים מאוד מאוד.

מרב מיכאלי: התקציב שאנחנו מביאות ומביאים לכם הבוקר הוא תקציב התחבורה הגדול ביותר, הוא תקציב שונה בתכלית מתקציבי תחבורה קודמים.

מרב מיכאלי: הוא באמת תקציב של מהפכה, משום שהוא הופך את סדר העדיפויות לחלוטין.

מרב מיכאלי: לאורך כל השנים היה מקובל ששמו כאן, הסתכלו, תכננו, השקיעו, פיתחו בהסתכלות על כלי הרכב הפרטי, האוטו שנוסע, כמה כבישים יהיו בשביל האוטו לנסוע בהם.

מרב מיכאלי: היום אנחנו הופכות את הדבר הזה לחלוטין, אנחנו שמות ושמים את הרכב הפרטי בתחתית סדר העדיפויות שלנו, אנחנו שמות את האזרח והאזרחית כהולכת והולך רגל בראש סדר העדיפויות, בראש הסולם.

מרב מיכאלי: גם אם יש לכם אוטו, גם אם יש לכם נהגת או נהג, גם אם יש לכם במשפחה ארבע מכוניות, בסוף בשביל להגיע מהאוטו לכל מקום אתן צריכות וצריכים ללכת ברגל.

מרב מיכאלי: אני רוצה שתהיה מוטיבציה כמה שיותר ללכת ברגל, כמה שיותר לנסוע באופניים, שתהיה אפשרות ושיהיה רצון כמה שיותר להשתמש בתחבורה ציבורית, בהיסעים של הרבה מאוד אזרחיות ואזרחים, כדי שנוכל להגיע לכל מקום ביעילות, במהירות, ושיהיה לנו נעים מאוד לעשות את זה.

מרב מיכאלי: המשמעות של תקציב התחבורה הכי גדול הוא גם תקציב הפיתוח הכי גדול של ממשלת ישראל, אדוני היושב-ראש, מבחינת פיתוח כלכלי.

מרב מיכאלי: התקציב הזה הוא תקציב פיתוח עם רגישות מאוד גדולה לאזרחיות ולאזרחים, עם רגישות מאוד גדולה ומוכוונות לשירות של הציבור, עם רגישות מאוד גדולה לסביבה.

מרב מיכאלי: את שלושת הדברים האלה אני אומרת עם קווים חזקים מתחת.

מרב מיכאלי: עוד פעם - הליכה, אופניים, כלים קלים, תחבורה ציבורית שתהיה מגוונת בהרבה ויהיו בה הרבה יותר אפשרויות חוץ ממה שאנחנו משתמשות ומשתמשים היום.

מרב מיכאלי: המטרה היא לגרום לכולם להשתמש כמה שיותר בכל הדברים האלה.

מרב מיכאלי: תחשוב על זה שכל משפחה שנצליח לגרום לה לוותר על אוטו אחד תחסוך מינימום 2,000 שקל בחודש, דבר שגם מבחינה כלכלית מאוד מאוד כדאי, עוד לפני שדיברנו על הרווח מהתוצר הלאומי הגולמי וכו'.

מרב מיכאלי: התקציב הזה הוא גם התקציב הכי גדול במובני סובסידיה.

מרב מיכאלי: חברות וחברים יקרים, זה תקציב שנותן כסף לאזרחיות ולאזרחים, אשכרה כסף.

מרב מיכאלי: אנחנו שמות ושמים בשירות ובתשתיות, שהן סבסוד הנסיעה של כל אזרחית ואזרח בתחבורה הציבורית, סכומים חסרי תקדים, משום שאנחנו רוצות ורוצים לעודד כמה שיותר מאיתנו להשתמש בתחבורה ציבורית.

מרב מיכאלי: זאת הפעם הראשונה שמשרד התחבורה מביא תכנית חמש שנתית לתחבורה ציבורית.

מרב מיכאלי: תכנון לטווח ארוך זה חשוב, ואכן אנחנו מביאות את תכנית המטרו ומסתכלות ומסתכלים קדימה על תשתיות, אבל אנחנו פעם ראשונה אומרות שכאן ועכשיו צריך לעבוד בשביל שבטווח הקצר והבינוני יהיו תשובות, שבשביל שבטווח הקצר והבינוני תהיה הקלה.

מרב מיכאלי: התכנית הזאת צריכה לעשות את זה.

מרב מיכאלי: אני רוצה להגיד מילה על שיתוף הפעולה שיש לנו עם שר האוצר ועם הצוות של האוצר שבאמת הבינו את מה שנדרש כאן והתגייסו לדבר הזה בסכומים חסרי תקדים.

מרב מיכאלי: אנחנו מביאות תכנית חמש שנתית שבצידה יש גם את אגרת הגודש שמותנית בהתקדמות שלנו בתחבורה ציבורית, ביכולת שלנו לספק את האלטרנטיבות לתנועה במרחב בצורה מיטבית.

מרב מיכאלי: לנו יש את הכלים להחליט מתי היא תיכנס לתוקף.

מרב מיכאלי: התקציב הזה מביא לכולנו אפשרויות חדשות ואמיתיות.

מרב מיכאלי: גם המשרד משנה את כל תפיסת העולם שלו, את כובד המשקל שלו, את תשומת הלב שלו, את ההתייחסות ממה שהוא היה רגיל לעשות.

מרב מיכאלי: אני שמחה להציג את מנכ"לית משרד התחבורה, מיכל פרנק, שהייתה הרבה שנים בממשלה, הלכה למקומות אחרים, ועכשיו חוזרת בגדול.

מרב מיכאלי: בקשה.

מיכל פרנק: כמו ששרת התחבורה ציינה, אנחנו מדברים על שינוי תפיסתי.

מיכל פרנק: ברגע שיש מעבר ודגש מאוד חזק לתחבורה ציבורית, התרגום של זה הוא לתשתיות תחבורה ציבורית.

מיכל פרנק: המשרד היה מאוד מורגל במבנה שלו ובמוכוונות להיות מחולק בין תשתיות, שזה כבישים ומחלפים, לבין תפעול תחבורה ציבורית.

מיכל פרנק: היום אנחנו צריכים לעבור לעבודה הרבה יותר מתואמת, עבודה שאומרת שרוב התשתיות ומרבית ההשקעה בתשתיות בשנים הקרובות יהיו בתשתיות לתחבורה ציבורית.

מיכל פרנק: כדי שהרכבת תגיע מהדרום למרכז, צריך להיות על מה לנסוע ביעילות, ולכן זה מתורגם לנתיבי תחבורה ציבוריים יעילים, לרשת של נתיבי תחבורה ציבוריים ולדברים פחות אטרקטיביים.

מיכל פרנק: אוטובוסים ורכבות צריכים מקום לישון בלילה, הם צריכים טעינה.

מיכל פרנק: כשמדברים על מעבר לתחבורה ציבורית חשמלית, צריך מקום טעינה.

מיכל פרנק: צריך מסופים נגישים, נוחים וידידותיים לסביבה לתושבי מדינת ישראל, כדי לעשות קווים אופטימאליים ממקום למקום ולשפר את האמינות ואת התדירות של התחבורה הציבורית.

מיכל פרנק: זה דורש מכל הענפים השונים במשרד שלנו לעבוד משלב החשיבה והתכנון אל עבר הביצוע והמעבר למכרזי שירות וקיום השירות לאזרח.

מיכל פרנק: אנחנו משתדלים להפוך את הפירמידה לא רק מבחינת המדיניות העליונה שאומרת עדיפות לתחבורה ציבורית, גם מבחינת לחשוב על עצמנו כגוף שנותן שירות, לא גוף של תשתית או תפעול.

מיכל פרנק: זאת אומרת, להסתכל על הכל מנקודת המבט של האזרח, התושב, המשתמש, ולגזור מזה אחורה מה זה אומר, מה התוצר הסופי שאנחנו רוצים לתת לו, איזה תועלת אנחנו מעניקים לאזרח.

מיכל פרנק: כמובן שהדברים האלה הם שינויי תפיסה, שינויי מבנה ארגוני ועבודה משותפת.

מיכל פרנק: הרבה מזה זה פשוט רצון טוב ומוכוונות, מה שלאט לאט נותן את אותותיו.

מיכל פרנק: הקמנו עכשיו צוות שנקרא המאיץ, שזה צוות בין אגפי שעוסק באלמנטים של תכנון וחשיבה על מסופים, צירי אופניים, צירי העדפה שזה נת"צים למיניהם, וכן הלאה.

מיכל פרנק: אני רוצה לדבר עכשיו על התקציב.

מיכל פרנק: אני אדבר גם על הטווח המיידי, שאלה תקציבי 2021 ו-2022, וגם על תכניות החומש.

מיכל פרנק: כל זה נמצא בהסכמים שלנו עם האוצר ומאוד רלוונטי לדיונים שאתם מנהלים פה בתכנית הגודש, שהיא התמונה המשלימה שלנו הייתה חשובה ביותר ומבחינתנו היא תנאי הכרחי.

מרב מיכאלי: אגרת הגודש קיבלה הרבה תשומת לב ציבורית, כי זה דבר חדש, זה דבר שהוא גזירה, זה משהו שהוא מאוד מאובחן, אבל המאסה העיקרית, ותיכף תראו את זה גם במספרים, היא התוספות לשירות ולתשתיות של התחבורה הציבורית.

מרב מיכאלי: זאת המאסה בסכומים ובעבודה.

מרב מיכאלי: יותר קשה לנסח את זה בכותרת, כי זה דבר שנבנה בהדרגתיות, הוא סיזיפי, הוא לא סקסי.

מרב מיכאלי: מדובר על להוסיף אוטובוסים, אוטובוסים חשמליים, נתיבים ציבוריים, להתווכח על חניה.

מרב מיכאלי: אגב, כסף ייעודי הבאנו בתקציב הזה להכשרה ולהשקעה בנהגות ובנהגי אוטובוסים, בשעות המנוחה שלהם, במסופים שלהם.

מרב מיכאלי: הרבה יותר קל להגיד אגרת גודש, אבל זה הדבר הקטן.

מרב מיכאלי: הדבר הגדול זו המהפכה בתחבורה ציבורית.

מיכל פרנק: נכון מאוד.

מיכל פרנק: בשנת 2022 יהיה למשרד התחבורה תקציב שיא של 38 מיליארד שקל.

מיכל פרנק: אנחנו מרגישות את כובד המשקל על כתפנו.

מיכל פרנק: האחריות היא כבדה ליישם את הכסף הזה שהוא בעצם תזרים, כסף שייצא.

מיכל פרנק: חלק ממנו הוא המשך פיתוח והשלמה של פרויקטים, חלק ממנו זה תקציבים נוספים.

מרב מיכאלי: תראו את החלק הצהוב של כבישים ואת החלק הירוק של תחבורה ציבורית.

בצלאל סמוטריץ': זה עוד יותר קיצוני מזה, כי חלקה הגדול של תכנית החומש הוא נתיבי העדפה, תחבורה ציבורית, חניונים.

בצלאל סמוטריץ': אין פה כמעט כבישים.

מיכל פרנק: יש לנו תוספות מצטברות של שבעה וחצי מיליארד שקל לשירות, זאת אומרת, עוד תדירות, עוד נסיעות.

מיכל פרנק: מי שאינו לגמרי מודע, למרות שהוועדה הזאת בטח מכירה, אוטובוסים מסובסדים על ידי כולנו, על ידי המדינה, בין 50% ל-70%.

מיכל פרנק: זה אחד הדברים שאנחנו גאות בו מאוד, כי זה לא דבר שקל לחברנו מהאוצר.

מיכל פרנק: מבחינתם זה קודם כל תקציבים לבסיס, שאלה תקציבים שמצטברים וממשיכים הלאה.

מיכל פרנק: צריך להבחין בין זה לבין השקעות חד פעמיות בתשתיות שיש להן תועלת כלכלית ישירה.

מיכל פרנק: אנחנו מאמינות שההשקעה הזאת, מעבר לתועלת האישית של שיפור איכות החיים, איכות הסביבה וגם הבטיחות של תושבי מדינת ישראל, מביאה תועלת כלכלית.

מיכל פרנק: אם זה יחליף את הרכב הפרטי, זה יפחית את הגודש בכבישים, יקצר את זמן הבטלה בפקקים, וגם יועיל למשק.

מיכל פרנק: 46 מיליארד הם בתכנית חומש לפיתוח הרכבת.

מיכל פרנק: זה מאוד מאוד חשוב, כי רכבת היא אלמנט ההסעה ההמוני שמחבר את הפריפריה למרכז.

מיכל פרנק: ההשקעות כאן הן עצומות.

מיכל פרנק: מדובר פה ביכולת להעלות את הקיבולת, להכפיל נתיבים במקומות הקריטיים, לעשות מסילות כפולות.

מיכל פרנק: זה יאפשר להגביר תדירות.

מיכל פרנק: היום יש פקק באיילון לרכבת רק בגלל אי היכולת להוסיף רכבות.

מיכל פרנק: כמו שאתם יודעים, אנחנו משקיעים בחשמול של הרכבת, מה שיביא לטכנולוגיה יותר טובה, יותר מהירה ופחות מזהמת.

מיכל פרנק: שישה מיליארד שקל הולכים לנתיבי תחבורה ציבורית.

מיכל פרנק: זאת אומרת, או להוסיף נתיבים מיועדים לתחבורה ציבורית, או לסמן נתיבים לתחבורה ציבורית פלוס אכיפה שלהם, על מנת לאפשר לנסיעה בתחבורה הציבורית להיות יותר אטרקטיבית מאשר להיכנס לרכב ולנסוע.

מיכל פרנק: 2.8 מיליארד שקל הם כסל רחב שאנחנו כוללים בו תחזוקה של כבישים, מוקדי סיכון, סלי בטיחות לרשויות המקומית, שיפור התשתיות באופן שיבטיח את זה.

מיכל פרנק: שני מיליארד שקל מתקציב המשרד הולכים לצמצום פערים בחברה הערבית.

מיכל פרנק: סך הכל תראו תכנית של חמישה מיליארד שקל, שבקרוב תאושר בממשלה, במסגרת 923 שכולם מצפים לה.

מיכל פרנק: שני מיליארד שקל לשבילי אופניים, ופה הכוונה היא להפוך את זה לאלטרנטיבה במקומות קצרי טווח שמחברים את תחנת הרכבת לתחנות המטרו עם נקודת הקצה.

מיכל פרנק: זה מאפשר לאנשים לעשות את זה בנועם ובבטחה.

מרב מיכאלי: ובכל הארץ.

מיכל פרנק: 220 מיליון שקל - להכשרת נהגים ונהגות לתחבורה ציבורית ולמסופים.

מיכל פרנק: כל הדברים האלה הם הכרחיים, על מנת לאפשר תחבורה ציבורית טובה ויעילה.

מיכל פרנק: 90 מיליון שקל הולכים להנגשה של תחבורה ציבורית, כש-35 מיליון מתוכם לחברה ערבית.

מיכל פרנק: מדובר בהנגשה של אוטובוסים, תחנות וכדומה.

מיכל פרנק: יש מעל מיליארד שקל במצטבר לאלמנטים של קישוריות ומתחמי תחבורה משולבים, שאלו תחנות שמחברות בין הרכבת למטרו ומסוף האוטובוסים כדי למקסם את היכולת של האדם לעבור מנתיב לנתיב ולהגיע למחוז חפצו ביעילות.

נירה שפק: האם בתכנית החומש יש לפרפריה-מרכז את מה שעשית לחברה הערבית?

מיכל פרנק: עוד לא, כי חלק מהדברים הם בתכנון.

נירה שפק: בשביל זה אמרתי "כמו החברה הערבית", כי השאר גם משרת את החברה הערבית.

מיכל פרנק: אנחנו נשמח לשתף.

מיכל פרנק: עוד אין לי את זה, כי מדובר בשילוב בין הרבה מאוד תכניות שונות שחלקן עוד בעבודה.

מיכל פרנק: הרבה מהדברים האלה קיבלנו כסלים שמאפשרים לנו את הגמישות.

מיכל פרנק: חלק ממה שאנחנו רוצים לעשות זה ליצור חבילות, מן תכניות גג ליישובים כך שיהיה אימפקט יותר משמעותי.

מיכל פרנק: זאת אומרת, לא רק לפזר את הכסף בקטן, אלא לנסות ליצור איזו שהיא תכנית משותפת עם ראשי רשויות.

מיכל פרנק: חלק מזה זה קולות קוראים, לכן אנחנו עוד לא יודעים להגיד הכל.

מיכל פרנק: ההוצאה הצפויה שלנו בסוף השנה היא הוצאת שיא.

מיכל פרנק: כל הכבוד למשרד ולחברות הביצוע.

מיכל פרנק: צריך לנסוע בכבישים או לעמוד בפקקים כדי לראות את כל העבודה בכל מקום.

מיכל פרנק: כל המטרה היא לשפר את התשתיות כדי שיוכלו לשרת אותנו.

מיכל פרנק: 19 מיליארד שקל מתחלקים בין כבישים לבין תחבורה ציבורית, כאשר אנחנו מדברים על השקעה משמעותית בהסעת המונים שזה בין היתר הרק"לים.

מיכל פרנק: כבר ב-2022 אנחנו מדברים על כמעט ארבעה מיליארד שקל שמופנים לתחבורה ציבורית.

מיכל פרנק: השינוי כבר כאן, הוא יורגש, על אף שאנחנו מדברים על השקעות על פני חומש.

מיכל פרנק: זה הולך ועולה, כי יש דברים שצריכים להבשיל.

מיכל פרנק: יש סבסוד של המדינה בקווי האוטובוסים, ברכבות וברק"לים.

בצלאל סמוטריץ': איך יכול להיות שהעלייה מ-2024 ל-2025 היא פחות מ-700 מיליון שקל, אם בחוק מס הגודש קבענו שלפחות 700 מיליון שקל הולכים לתוספות שירות?

מיכל פרנק: זאת שאלה טובה.

בצלאל סמוטריץ': אני מזכיר לך, היושב-ראש, שאז כבר אמרנו שזו פיקציה.

מיכל פרנק: זו לא פיקציה, זה חלק מהמקורות של האוצר.

מיכל פרנק: קיבלנו הבטחה לתוספות.

בצלאל סמוטריץ': הכנסנו סעיף בחוק שאומר שיהיה סעיף תקציבי מיוחד לחוק התקציב כך שלפחות 700 מיליון שקל ילכו לסובסידיה, לא לדברים אחרים.

בצלאל סמוטריץ': לפחות תראו מ-2024 ל-2025 תוספת של 700 מיליון שקל.

מיכל פרנק: א', זה מצטבר, וב', חלק קטן מזה בא מהמקורות שלנו, הרבה תוספתי.

מיכל פרנק: חלק מזה, מבחינת האוצר, זה הגודש.

מיכל פרנק: אתה יודע כמה קשה לעשות את הקפיצות האלו, כי חסרים לנו נהגים, חסרים לנו אוטובוסים, אין מספיק נת"צים.

מיכל פרנק: בכוונה לקחנו עלייה מדורגת, אבל אנחנו מאמינים שתהיה השפעה, ואנחנו עובדים על זה מאוד מאוד קשה, משמעותית לפני כניסת הגודש.

מיכל פרנק: שנת 2024-2025 היא קריטית, לכן בתזכיר החוק שהונח בפניכם יש אפשרות לשרים להאריך.

נועה ליטמנוביץ': אנחנו חושבים שתהיה לאוצר בעיה תזרימית מהכיוון השני.

נועה ליטמנוביץ': אם תסתכל בסיכום התקציבי, אנחנו דורשים מהם לקבל את הכסף של ההכנסה של אגרות הגודש עוד לפני.

בצלאל סמוטריץ': זה לא הדיון.

בצלאל סמוטריץ': בסוף זה אומר שאתה יכול לאשר את הסעיף הרלוונטי באגרות הגודש כמו שהוא, כי הסעיף אומר שמ-2024, אם תיגבה האגרה, צריכה להיות שורה בתקציב של 700 מיליון שקל תוספת לתוספות שירות.

אלכס קושניר: שנת 2024 ו-2025 זה עדיין תכנית, זה לא תקציב.

אלכס קושניר: אנחנו לא מאשרים עכשיו תקציב ל-2024 ו-2025.

אלכס קושניר: אם נעביר את זה בחוק, משרד האוצר ומשרד התחבורה יהיו מחויבים לעדכן את זה בתקנה הרלוונטית.

אלכס קושניר: אתה יודע, זה ביצה ותרנגולת, אם נעביר את החוק - זה יקרה.

בצלאל סמוטריץ': אני חושב שהבנת מצוין למה התכוונתי.

נועה ליטמנוביץ': אנחנו מקבלים לזה קדם מימון.

נועה ליטמנוביץ': אם זה יהיה ב-2023, נקבל קדם מימון ל-700 מיליון האלה.

נועה ליטמנוביץ': כל ה-700 מיליון יממנו את הסובסידיה.

נועה ליטמנוביץ': אתה רואה הרי שעד הכניסה של האגרות גודש יש גידול יותר משמעותי מה-700.

בצלאל סמוטריץ': בסוף לכסף אין צבע.

בצלאל סמוטריץ': הסעיף הזה של ה-700 הוא דקלרטיבי, לא מעבר לזה.

נועה ליטמנוביץ': יהיה לו ממש צבע.

נועה ליטמנוביץ': זה אפילו יהיה הוצאה מותנית בהכנסה.

נועה ליטמנוביץ': זה חוקית לא מוגדר ככה, אבל אצלנו בתוך התקציב זה ממש ברמת ההכנסה.

נועה ליטמנוביץ': זה בנוי ככה שזה לא יהיה עד הסוף.

בצלאל סמוטריץ': גם זה לא נכון ולא מתאים לחוק מס הגודש, כי הייתה כאן אמירה חד משמעית שברגע שהוא מוגדר כמס ולא כדמי שימוש אין קשר בין הוצאה להכנסה.

מרב מיכאלי: אנחנו לא נתנה את ההוצאה על הסובסידיה ועל הפעלת השירות של התחבורה הציבורית בהכנסה מותנית.

מיכל פרנק: התחזיות שהציגו לכם באוצר ממס הגודש הן הרבה יותר גבוהות מה-700.

מיכל פרנק: אנחנו אמרנו: חברים, אנחנו אפילו לא מתכוונים להתקרב לתקרה, אתם צריכים להבטיח לנו את התוספות שאנחנו צריכים לתועלת התחבורה הציבורית.

מיכל פרנק: אם תסתכלו על המגמה של 2022 והמגמה לקראת סוף החומש, אתם רואים שיעורים של עשרות אחוזים בכל האלמנטים של השקעה בתשתיות, ברכבות, ברק"לים, בנתיבי תחבורה ציבורית, בשירות אוטובוסים.

מיכל פרנק: זה לא כולל את המטרו, שיש דיון ועדה במקביל שמדבר על עשרות מיליארדים של השקעה בתשתיות.

מיכל פרנק: בכוונה לא הכנסנו את זה לפה, כי זה טרם אושר וגם טיפה מעוות את המספרים.

מיכל פרנק: לא רצינו לבלבל את היוצרות.

מיכל פרנק: מה שדיברנו עליו עד עכשיו זה תוספות השירות, המיליארדים המצטברים שמגיעים ב-2026 ל-2.5 מיליארד שקל מצטבר תוספת לבסיס.

מיכל פרנק: זה בנוסף לסבסוד התחבורה הציבורית – הנסיעות, האוטובוסים, רכש, תשתיות, רכבות ורכבות קלות - של כמעט 10 מיליארד שקל.

מיכל פרנק: שמעתם בשבועות האחרונים על האלימות הנוראה כלפי נהגי אוטובוסים.

מיכל פרנק: זאת תופעה שאנחנו לא יכולות לקבל, לכן אנחנו עובדות עם בט"פ כדי לנסות ולהחמיר את הענישה, להחמיר את האכיפה כנגד גורמים אלימים כלפי הנהגים.

מיכל פרנק: אנחנו רואות את הנהג כעובד ציבור.

נעמה לזימי: הגשתי הצעת חוק בשיתוף השרה לתיקון מעמד הנהג.

מרב מיכאלי: זה צעד אחד מיני רבים שאנחנו חייבות וחייבים לעשות.

מרב מיכאלי: היום נהג או נהגת אוטובוס זה בכלל לא מקצוע מוסדר, זה לא מקצוע שיש לו קריטריונים ברורים, דרישות סף ברורות, וההכשרה שלו שונה ממפעיל למפעיל.

מרב מיכאלי: יש הרבה עבודה לעשות כדי להעצים אותם.

מרב מיכאלי: אני לא משתגעת על המילה "העצמה" באופן רגיל, אבל אני חושבת שבמקרה הזה זה דבר נכון.

מרב מיכאלי: צריך לתת להם כלים יותר טובים, לתת להם תנאים יותר טובים, ובמקביל - לשפר את היחס של הציבור לאנשים שעושים את העבודה המאוד חשובה הזאת.

מרב מיכאלי: מי שמאפשרות ומאפשרים את כל הדבר הזה שאנחנו מדברות עליו, את כל התשתיות, ומי שבסוף צריכים לקחת את ההגה לידיים ולהסיע בבטחה ובצורה יעילה ציבור עצום שעות על גבי שעות ביום הם האנשים שאנחנו צריכות לדאוג להם.

מיכל פרנק: בהקשר הזה אנחנו עובדים על תכנית כוללת.

מיכל פרנק: אנחנו מדברים על שיפור מעמד הנהג, מעבר לתודעה ולתנאי השירות, כדי להפוך את זה למקצוע יותר אטרקטיבי.

מיכל פרנק: אנחנו נצטרך לגייס אלפי נהגים, על מנת לאייש ולנהוג בתוספות השירות שאנחנו מדברים עליהן.

ינון אזולאי: כרגע חסרים במערכת כ-4,000 נהגים.

ינון אזולאי: תוך כמה זמן אתם חושבים שאפשר יהיה לגייס?

ינון אזולאי: האם יש תכנית עבודה לגיוס הנהגים האלה?

ינון אזולאי: בעבר לא הצליחו בזה.

ינון אזולאי: האם יש לכם יעדים עם לוחות זמנים מסודרים?

מיכל פרנק: אנחנו עובדים כרגע על תכנית מבחינת התוכן בכל ארבע הסוגיות שאתם רואים פה.

מיכל פרנק: אנחנו נדאג שלוחות הזמנים יסתנכרנו עם העלייה בתוספות השירות.

ינון אזולאי: זה חייב להיות עכשיו, כי במס הגודש אנחנו הולכים להכניס את שיפור התחבורה הציבורית.

מיכל פרנק: אל תשכחו שאנחנו צריכים לעדכן מכרזים של המפעילים האזוריים.

מיכל פרנק: לדבר הזה יש תהליכים והשלכות מכל הכיוונים.

מיכל פרנק: אני לא בטוחה שהשכר זו הבעיה.

מיכל פרנק: יש כאן שאלה של תנאי שירות כלליים, של המתח על הכביש.

ינון אזולאי: גם שעות עבודה על הכביש.

מיכל פרנק: יש את השאלה אם בסוף יש מסוף התרעננות ראוי, שזה חלק מתשתיות שצריך ליצור.

מיכל פרנק: יש שאלה של שעות עבודה, מתח ולחצים, הכשרה וגיוס.

מיכל פרנק: כ-70% מנהגי האוטובוס היום הם מהחברה הערבית.

מיכל פרנק: זו עוד סיבה להשקיע.

מיכל פרנק: אנחנו רואים בזה גם הזדמנות לשפר את התנאים של התעסוקה כדי להפוך את זה ליותר אטרקטיבי.

ינון אזולאי: זה דבר שגורם לבעיה, כי כשיש למגזר הערבי חג, לפעמים החג חופף לחגים שלנו ואז יש לנו מחסור בנהגים.

ינון אזולאי: צריך לעבות את זה משני הצדדים כך שכשלהם יש חג, אנחנו יכולים לתת את הגיבוי, וכשלנו יש חג, הם יכולים לתת את הגיבוי.

ינון אזולאי: זה אחד הדברים שגורמים לאחת הבעיות הקשות בתחבורה, ואנחנו רואים את זה במיוחד בריכוזים גדולים כמו הריכוז במגזר החרדי.

מיכל פרנק: לצערנו הם גם סובלים לפעמים מאלימות על הרקע הזה.

נעמה לזימי: כמו במזרח ירושלים.

מיכל פרנק: אנחנו עובדים על תכנית בכל ההיבטים – הכשרה, תודעה, שיפור התנאים הפיזיים.

מיכל פרנק: זה אחד האתגרים הגדולים שלנו.

מרב מיכאלי: חבר הכנסת אזולאי, אנחנו במשרד בקושי ארבעה חודשים.

מרב מיכאלי: זמן רב מתוך ארבעת החודשים היינו צריכות להכין את התכניות האלו.

מרב מיכאלי: חלק מהמו"מ שלנו מול האוצר היה התעקשות על תקציב ייעודי לטיפול בסוגיית הנהגים והנהגות.

מרב מיכאלי: אני לא יכולה להסביר לך כמה זה היה חשוב לי, כמה התעקשנו על הדבר הזה.

מרב מיכאלי: אני מבטיחה לך שזה ייצא לפועל.

ינון אזולאי: זה מבורך.

ינון אזולאי: אנחנו משתדלים לעבוד בשיתוף פעולה בדברים שיש עליהם הסכמה, לכן אנחנו לא מדברים על 12 שנה אחורה, עדיף לכולם להסתכל קדימה.

מיכל פרנק: יש תקציבים משמעותיים שהולכים לחיזוק התשתיות ושיפור הבטיחות בדרכים.

מיכל פרנק: אנחנו כוללים בזה אחזקה של כבישים בין עירוניים.

מיכל פרנק: בנוסף לזה, הפרדות מפלסיות ברכבת, שזה ממש נטו על מנת לשמור על החיים, טיפול במוקדי סיכון במישור העירוני, סל בטיחות עירוני.

מיכל פרנק: אני רוצה לדבר על כמה פרויקטים של המשרד שהם פחות בומבסטיים בהיבט התקציבי והם משמעותיים.

מיכל פרנק: כפי שהשרה הצהירה לפני שבוע ובעקבות כמה אירועים מאוד קשים, אנחנו נקדם במהירות רבה את התקנות להחמרת ענישה על עבירות חמורות ונהגים מועדים.

מיכל פרנק: ממש בקרוב נשת

מיכל פרנק: דל להניח מחדש תיקון שאנחנו עובדות ורואות אם יש עוד מקום לעדכן אותו.

מיכל פרנק: נניח אותו בשבועות הקרובים בכנסת.

מיכל פרנק: את פרויקט טכוגרף דיגיטלי בחרנו כפרויקט דגל השנה.

מיכל פרנק: זה אחד מהדברים, כמו שהשרה ציינה, לא סופר אטרקטיביים, אבל מאוד מאוד חשובים.

מיכל פרנק: לגבי הקופסה השחורה של האוטובוסים והרכב הכבד תהיה טכנולוגיה חדשה שהופכת אותם מאנלוגי לדיגיטלי.

מיכל פרנק: כך הרבה יותר קל לעקוב, זה מאפשר למידה, מעקב ותחקיר לאחר אירועים של הרכב הכבד.

מיכל פרנק: זה פרויקט שנצטרך לפתח את היכולת לבצע אותו בארץ, להתקין אותו בכל האוטובוסים וברכבים הכבדים.

מיכל פרנק: זה יהיה במהלך השנה.

מיכל פרנק: אנחנו מתחילים תכנון מפרצי מנוחה בצד הדרך.

מיכל פרנק: לאט לאט נוסיף את זה כתקן או פרוטוקול בכל הכבישים, על מנת לאפשר התרעננות ונסיעה בטוחה.

מיכל פרנק: למעקות בטיחות לאופנועים, שזה משהו שחבר הכנסת טופורובסקי מאוד לחץ עליו, נתנו השנה עדיפות, נשים אותו גם בתכניות שלנו בשנה הבאה.

מיכל פרנק: יש מעורבות מאוד גבוהה בתאונות, לצערנו, של נהגים ברכב דו-גלגלי.

מיכל פרנק: הם פגיעים יותר כשהם מעורבים בתאונות.

מיכל פרנק: זו דרך אחת להגן עליהם במקרה וזה קורה.

מיכל פרנק: גם אוטובוסים מעורבים יותר בתאונות.

מיכל פרנק: התכנית שלנו לשיפור מעמד והכשרת הנהגים אמורה לתת לזה מענה.

מיכל פרנק: הגורם המרכזי והחשוב ביותר זה מוקדי סיכון, כבישים בטיחותיים וחיזוק הרלב"ד שצריך חיזוק ניהולי וחיזוק בהנהגה שכרגע היא מאוד דלילה.

בועז טופורובסקי: בבטיחות בדרכים חייב להיות טיפול הוליסטי.

בועז טופורובסקי: טיפול הוליסטי שכולל את האכיפה, את הענישה, את החינוך, את התשתיות, את הרכבים הדו-גלגליים, את הרכבים הרגילים, את הרכבים הכבדים, את הקורקינטים החשמליים, את האופניים החשמליים.

בועז טופורובסקי: טיפול הוליסטי עם תכנית ארוכת טווח.

בועז טופורובסקי: אני מקווה שמה שלא היה הרבה מאוד שנים יהיה בפעם הזאת.

מיכל פרנק: הדרך הבטוחה ביותר לשמור על משתמשי הדרך היא במעבר כמה שיותר לתחבורה ציבורית.

מיכל פרנק: הנסועה עלתה מאוד, כמות הרכבים על הכביש עלתה מאוד, ויש מספר שיא של נהגים צעירים שגם הם מעורבים בתאונות.

מיכל פרנק: יש גם יותר ויותר אופנועים.

מיכל פרנק: הדרך הבטוחה ביותר זה להיות נוסע בתחבורה ציבורית במקום לנהוג לבד.

מיכל פרנק: אנחנו רואים את התכנית הכוללת כמשהו שאולי יותר מהכל יביא לשינוי.

מרב מיכאלי: חבר הכנסת טופרובסקי, אתה כמובן צודק במה שנדרש בטיפול בתאונות דרכים.

מרב מיכאלי: אחת ההנחיות החד משמעיות שלי הייתה שכסף שכן יושקע בכבישים, התעדוף שלו יהיה קודם כל למוקדי סיכון, לתשתיות תחבורה ציבורית במקומות שיש אליהם בעיית נגישות.

מרב מיכאלי: זה המדרג.

מרב מיכאלי: זאת אומרת, זה מאוד גבוה בתפיסה, זה לנגד עינינו.

מיכל פרנק: יש תכנית מאוד משמעותית למגזר הערבי.

מיכל פרנק: משרד התחבורה מקדיש פה תקציבי שיא וגם נפגש עם תקציבים תוספתיים.

מיכל פרנק: מדובר בתכנית של חמישה מיליארד שקלים, מתוכם שני מיליארד מתקציב המשרד.

מיכל פרנק: נוספים לזה תקציבים אחרים שיועדו לחברה הערבית.

מיכל פרנק: קודם כל, לצמצום פערי תשתיות, לתחבורה ציבורית מותאמת, להנגשה, לכבישים בין עירוניים, להעלאת התודעה לשימוש בתחבורה ציבורית והסברה סביב נהיגה.

מיכל פרנק: זה סוד די ידוע שיש שיעור של פי אחד וחצי מעורבות בתאונות דרכים בחברה הערבית.

מיכל פרנק: גם בזה יש תוספת של 140 מיליון שקל בתקציב רלב"ד ייעודי לחברה הערבית.

מיכל פרנק: עד עכשיו דיברנו על מה שקרוי אצלנו בעגה האוצרית "סעיף 79", שזה כל ההשקעות בתשתית והשקעות בשירות לתועלת הציבור הישראלי.

מיכל פרנק: סעיף 40 הוא סעיף המשרד, הוא תקציב שוטף של המשרד ביחס לעשרות המיליארדים, שלא לדבר על מאות המיליארדים כשיגיע המטרו.

מיכל פרנק: הוא צבוע.

מיכל פרנק: עשינו כמיטב יכולתנו במסגרת המאבקים הליליים על התקציב לוודא שיש לנו את המשאבים הנדרשים על מנת ליישם את התכנית הגרנדיוזית הזאת.

מיכל פרנק: במסגרת הזאת קיבלנו תוספת של כ-60 תקנים, כשבכוונתנו את מרביתם להשקיע בנשות ואנשי מקצוע בתחום התשתיות והתחבורה הציבורית במשרד, התכנון, לחזק את היכולת המקצועיות של המשרד שנשחקו עם השנים, ולתת אגפים ספציפיים אחרים ומגוונים שסובלים מתת איוש ותקצוב וחיוניים למשק הישראלי.

אלכס קושניר: תודה רבה למנכ"לית, לשרה.

אלכס קושניר: אנחנו עוברים לשאלות.

אלכס קושניר: יעל רון בן משה, בבקשה.

יעל רון בן משה: תודה רבה, היושב-ראש, ברכות לשרה ולמנכ"לית, הרבה בהצלחה באתגר הגדול שלקחתן על עצמכן.

יעל רון בן משה: קיבלתן מצב של קטסטרופה שכולנו חיים בתוכו.

יעל רון בן משה: משך הזמן שאנחנו כאזרחים ובכלל המשק הישראלי מאבד בדרכים הוא קטסטרופה, אין לי מילה אחרת.

יעל רון בן משה: אני בטוחה שהתכניות האלו הן טובות ונהדרות, אבל אין לי שום דרך לבחון את זה.

יעל רון בן משה: לא ראיתי שום יעד שרוצים להגיע אליו.

יעל רון בן משה: מה רמת המינוע היום ורמת המינוע שנהיה בה בעוד שנה, שנתיים, שלוש?

יעל רון בן משה: מדברים באוויר על כך שכדאי שנלך ברגל וניסע באופניים.

יעל רון בן משה: איך נמדוד את עצמנו אם אנחנו בכיוון או לא בכיוון?

יעל רון בן משה: אלה סכומי עתק שאנחנו הולכים להשקיע כאן.

יעל רון בן משה: כמה זמן ייקח לתושב נהריה להגיע למקום עבודתו בקריות, בחיפה?

יעל רון בן משה: היום לוקח לו בערך 50% יותר ממה שלקח לו לפני חמש שנים.

יעל רון בן משה: האם עוד חמש שנים תהיה הקלה, או שאנחנו צריכים לדעת שדיננו לחיות בפקקים הולכים ומתמשכים, לא משנה כמה אופניים יהיו וכמה שבילים נעשה?

יעל רון בן משה: אני חושבת שכדאי להביא את זה לפני שמתחילים עם השקעות כאלו.

יעל רון בן משה: לא ראיתי פה בכלל השקעות בפריפריה.

יעל רון בן משה: אני רואה את מה שאתם קוראים לו "השקעות בקו 65 וברק"ל נצרת-חיפה", אבל מדינת ישראל לא נגמרת בנצרת.

יעל רון בן משה: מעל מיליון אזרחים גרים בגליל.

יעל רון בן משה: אין פה השקעות ביחס לאוכלוסייה וביחס לצורך.

יעל רון בן משה: את התכנית למגזר הערבי אני מבינה, יהיו שם כנראה פרויקטים מאוד יפים, אבל אני לא רואה איך זה עוזר לכ-300,000 אנשים שגרים בסביבת נהריה ולאוכלוסיות אחרות.

יעל רון בן משה: לא ראיתי פה שום דבר שהולך לקרות.

יעל רון בן משה: כביש 65, מאיזו שהיא סיבה, נגמר בעפולה, למרות שהכביש הזה נמשך עוד מזרחה, הוא כביש אדום, יש בו תאונות כל הזמן, כולל נפגעים רבים.

יעל רון בן משה: מדינת ישראל כבר השקיעה בקטע המזרחי מיליוני שקלים, כולל העתקה של תשתיות שנעשתה לאחרונה, כולל כריתת עצי אקליפטוס.

יעל רון בן משה: אני מבינה שזה נגמר.

יעל רון בן משה: הנהלה חדשה למשרד עוצרת, משאירה את זה כמו שזה, את הכביש כמו שהוא?

יעל רון בן משה: לא הצלחתי לקבל על זה תשובות בפניות שלי אליכם בארבעת החודשים האחרונים.

יעל רון בן משה: אני לא יודעת אם זה חלק מהשינוי הארגוני, אבל זה המשרד היחידי שלא השיב לי ולחברי ועדה אחרים.

יעל רון בן משה: אולי כדאי שהמנכ"לית תיקח את זה לתשומת ליבה.

יעל רון בן משה: צריך לציין לחיוב את שי קדם שהוא היחיד שעונה, שהוא קואופרטיבי, אפשר לעבוד איתו.

יעל רון בן משה: מכינים תכניות מאוד מאוד יפות, אבל צר לי, אני לא מרוצה ממה שאני רואה כאן, כי אני לא יודעת לאן זה יוביל אותנו בעוד שנה, בעוד שנתיים.

יעל רון בן משה: תכניות יפות, לא מעבר לזה.

אלכס קושניר: חבר הכנסת טיבי, בבקשה.

אחמד טיבי: תודה רבה, מכובדי.

אחמד טיבי: גברתי השרה וגברתי המנכ"לית, תודה על הסקירה.

אחמד טיבי: אני לא יודע למה תמיד מתחילים ברכבות, במסילות וכדומה כאשר הנושא החשוב ביותר הוא תאונות דרכים, הרוגים מתאונות דרכים.

אחמד טיבי: 32% מההרוגים בארץ באים מהחברה הערבית, 26% מעורבים בתאונות קשות.

אחמד טיבי: מדובר על בעיה בתשתיות בעיקר, אבל גם בצורך בהסברה, בהדרכה.

אחמד טיבי: מה לגבי התכנית לקידום התשתיות והתחבורה בחברה הערבית?

אחמד טיבי: מה תוקצב?

אחמד טיבי: אני יודע שהשנה תתחיל ב-2022, אבל יש המשך של 922 ב-2021.

אחמד טיבי: מה הלאה לשנים הקרובות?

אחמד טיבי: תחנת הרכבת טירה-טייבה חייבת להיות מתוקצבת באופן מיידי.

אחמד טיבי: זה דבר שמחייב הוספה של 100 מיליון שקל לתקציב המסילה המזרחית.

אחמד טיבי: כך גם בקשר למסילת מנשה והקשר לכביש 65 שהוא חוצה ואדי ערה.

אחמד טיבי: בכביש 2, בפרויקט הסטה להרחבת הכביש, כולל מחלף ניצן מהכפר ג'סר א-זרקא שסובל רבות מהעובדה שיש לו כניסה אחת, יש דרישה למחלף יציאה כחלק מקטע קיסריה-חדרה.

אחמד טיבי: אני רוצה לומר משהו שכולכם כשאתם נוסעים בכבישים יודעים.

אחמד טיבי: אתם יודעים מתי אתם מגיעים ליישוב ערבי כבר מהכניסה ליישוב ומתי אתם מגיעים לישוב יהודי.

אחמד טיבי: אגב, גם כשאתם למעלה באוויר אתם יודעים לפי האורות אם מדובר ביישוב ערבי או ביישוב יהודי מתוכנן היטב.

אלכס קושניר: חברת הכנסת ג'ידא רינאוי זועבי, בבקשה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני רוצה להתמקד בנושא של תחבורה ציבורית.

ג'ידא רינאוי-זועבי: כשאני מספרת לאנשים שהתחבורה הציבורית נכנסה לישובים הערביים רק ב-2013 אנשים בהלם.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני זוכרת שעבדנו אז מול משרד התחבורה, מול משרד הפנים ומול משרד האוצר, כדי להנגיש את התכנון של התחבורה הציבורית, כולל את תחנות האוטובוס, וביקשנו דבר מאוד מאוד פשוט מהתחבורה - שיבואו מירושלים וייכנסו לישובים הערבים ויראו מה זה יישוב ערבי, מה הטופוגרפיה, מה הסמטאות.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני מאוד אוהבת את הרעיון של באבל שמאפשר לעלות ולהוריד נוסעים ללא תחנות אוטובוס.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני רק רוצה לבקש להוריד את ההתניה של שמונה נוסעים מינימום.

ג'ידא רינאוי-זועבי: זה יהיה פתרון לסמטאות צרים, זה ייתן מענה להנגשה של התחבורה הציבורית, במיוחד לנשים, זקנים וילדים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: יש נהגות אוטובוסים מהמגזר הערבי.

ג'ידא רינאוי-זועבי: את הפיילוט הזה, שהתחיל לפני כמה שנים, ליוויתי מכמה זוויות.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני רואה שזה מקנה שני בונוסים אדירים לחברה הערבית.

ג'ידא רינאוי-זועבי: א', זו תעסוקת נשים מצוינת בגלל תנאים ושכר, וב', זה משרה בתוך האוטובוס רוגע, ביטחון, במיוחד לנשים ולילדים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני רוצה לבקש ממך, גברתי השרה, להתמקד במודל של תעסוקה לנשים בכל הנוגע לאוטובוסים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני רוצה להעלות את הנושא של הגדרת מקצוע לנהגי אוטובוס.

ג'ידא רינאוי-זועבי: שוחחתי רבות עם נהגי אוטובוס ערבים ויהודים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני רוצה להתייחס לתקנה 168.

ג'ידא רינאוי-זועבי: היא אומנם קובעת שעות נסיעה מקסימאליות, אבל היא אמורפית מידי.

ג'ידא רינאוי-זועבי: היו נהגי אוטובוס שסיפרו לי שהם הגיעו ל-17 שעות נהיגה רצופות ביום, שזאת פשוט קטסטרופה אם אנחנו מדברים על בטיחות בדרכים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: נושא מאוד כאוב הוא הנושא של דריסה בנסיעה לאחור.

ג'ידא רינאוי-זועבי: בחברה היהודית הייתה בשנים האחרונות ירידה של 43% מסך כל התמותה, אבל בחברה הערבית הייתה עלייה של 16%.

ג'ידא רינאוי-זועבי: יותר ילדים ערבים נדרסים בנסיעה לאחור.

ג'ידא רינאוי-זועבי: 50% מכלל הילדים שנדרסים בנסיעה לאחור הם ילדים ערבים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני רוצה להפציר בכם לבנות קמפיין של העלאת מודעות, חינוך והסברה בנושא.

אלכס קושניר: חברת הכנסת אימאן ח'טיב יאסין, בבקשה.

אימאן ח'טיב יאסין: תודה על המצגת ועל האינפורמציות שנתנו.

אימאן ח'טיב יאסין: מה שחסר לי בכל המצגת הזאת זה הנושא של מדדים, הערכה, והמטרות שאנחנו מכוונים אליהן מאז תכנית האב שהוצגה לחברה הערבית.

אימאן ח'טיב יאסין: החברה הערבית נמצאת במקום מאוד מאוד נמוך.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו צריכים עוד מספר תכניות כמו התכנית הזאת כדי להגיע למצב שאפשר להגיד שאנחנו מתקרבים למה שקיים בתוך החברה היהודית בנושא של תחבורה ציבורית.

אימאן ח'טיב יאסין: הנושא של ההרג בדרכים הוא נושא מאוד מרכזי.

אימאן ח'טיב יאסין: כש-62% מההרוגים בתאונות דרכים הם מהחברה הערבית, זה מצביע על המצב.

אימאן ח'טיב יאסין: ההרג הזה הוא תוצר של כל מיני מרכיבים.

אימאן ח'טיב יאסין: זה קשור לתעסוקה, זה קשור לשעות עבודה ארוכות, זה קשור לכבישים.

אימאן ח'טיב יאסין: מה היעד של המשרד בקשר לאחוז הזה?

אימאן ח'טיב יאסין: אני רוצה להתייחס לכבישים ראשיים שחוצים את הישובים הערבים וגורמים לפקקים ולהוצאות.

אימאן ח'טיב יאסין: אני יכולה להביא לדוגמה את הכביש הראשי בעראבה שאפשר לחסוך 60 מיליון שקל בשנה בכל הנושא של הפקקים, של הבלאי.

אימאן ח'טיב יאסין: ככה גם בכביש חיפה-נצרת שנדרש 100 מיליון שקל כדי לסדר אותו.

אימאן ח'טיב יאסין: תוך שנה וחצי אפשר לחסוך את כל הכסף הזה.

אימאן ח'טיב יאסין: נושא אחר שאני רוצה לשים עליו את האור זה הנושא של חניונים ומשאיות כבדות בתוך הישובים הערבים.

אימאן ח'טיב יאסין: יש לנו מספיק קושי בכבישים.

אימאן ח'טיב יאסין: אין אפילו מקומות חניה לרכבים הרגילים.

אימאן ח'טיב יאסין: כמה מהתקציב של המשרד מיועד לרשויות כדי להתארגן בנושא הזה?

אימאן ח'טיב יאסין: הנושא השלישי הוא התעדוף הדיפרנציאלי והתבחינים הדיפרנציאליים לגבי החלוקה של התכנית שהוזכרה.

אימאן ח'טיב יאסין: אני זוכרת שכשפניתי בקדנציה הקודמת הייתה תשובה כאילו הישובים קיבלו משהו בשנה או בשנתיים האחרונות ולכן אין אפשרות לתת להם.

אימאן ח'טיב יאסין: האם יש תבחינים חדשים שנותנים תעדוף לטופוגרפיה קשה?

אימאן ח'טיב יאסין: כולנו יודעים שבתוך הישובים הערבים הטופוגרפיה מאוד קשה והררית.

אימאן ח'טיב יאסין: היא מחייבת אפילו בשלב של התכנון ובשלב הראשוני להשקיע הרבה כסף.

אימאן ח'טיב יאסין: אם ניתן כסף רק לפי התבחינים הרגילים הם לא יצליחו לעשות את הדברים.

אימאן ח'טיב יאסין: השאלה הבאה שלי היא לגבי תחבורה ציבורית.

אימאן ח'טיב יאסין: לא סתם אנחנו לא משתמשים בתחבורה הציבורית בחברה הערבית.

אימאן ח'טיב יאסין: עשרים ומשהו אחוז משתמשים בתחבורה הציבורית, כי אין אפשרות להגיע למקומות שאנחנו צריכים להגיע אליהם בצורה ישירה, זאת אומרת, צריך להחליף הרבה תחנות אוטובוסים שזה עניין של כסף, זמן.

אימאן ח'טיב יאסין: המשאב של הזמן מאוד חשוב בנושא הזה.

אימאן ח'טיב יאסין: מה היעד בשנים של התכנית?

אימאן ח'טיב יאסין: האם חשבתם על זה שיש לנו יותר מ-6,000 סטודנטים שלומדים באוניברסיטה הערבית אמריקאית בג'נין, מרחק נסיעה מנצרת של פחות מחצי שעה?

אימאן ח'טיב יאסין: מה עושים, זה הילדים שלנו.

אימאן ח'טיב יאסין: השאלה האחרונה היא בקשר לשילוט.

אימאן ח'טיב יאסין: עד שכבר יש שילוט לישובים הערבים, גם הוא כתוב לא נכון בערבית.

אימאן ח'טיב יאסין: תעבירו את זה אלינו כדי שנבקש מהעוזרים שלנו לתקן.

אימאן ח'טיב יאסין: שלא לדבר על זה שאתה נוסע כל הדרך עד שאתה מוצא את השילוט ליישוב.

אימאן ח'טיב יאסין: צריך לבחון מאיזה מרחק צריך לשים שילוט לאותו יישוב, לא רק לחכות לכניסה של היישוב שאז יש את השילוט שגם הוא לא כתוב נכון.

אלכס קושניר: מאיר יצחק הלוי, בבקשה.

מאיר יצחק הלוי: גברתי השרה, אני רוצה לאחל לך ולצוות שלך הצלחה.

מאיר יצחק הלוי: הכיוון של לעודד את התחבורה הציבורית זוכה לתמיכה מקיר לקיר, יישר כוח.

אימאן ח'טיב יאסין: דבר נוסף מאוד חשוב בשבילי הוא כל נושא הנגישות בתוך הישובים הערבים.

מאיר יצחק הלוי: אני רוצה להתייחס לחבל ארץ שאני מגיע ממנו, ואני מדבר על כל הערבה עד אילת, חבל ארץ פריפריאלי ביותר.

מאיר יצחק הלוי: האם את השארת את המשך התקציב לתכנון תוואי הרכבת?

מאיר יצחק הלוי: את ודאי זוכרת שחברת גרונר מהנדסים זכתה במכרז והוציאה כבר 100 מיליון שקל.

מאיר יצחק הלוי: נראה לי שצריך לסיים את העבודה.

מאיר יצחק הלוי: אנחנו לא מדברים כרגע על סלילת הרכבת, אנחנו מדברים על סיום תכנון הרכבת.

מאיר יצחק הלוי: אני כל שבוע נוהג בעצמי הביתה דרך כביש הערבה.

מאיר יצחק הלוי: כשאני מגיע לאילת או לירושלים אני מברך ברכת הגומל.

מאיר יצחק הלוי: אני נמצא תחת סכנת חיים באופן קבוע.

מאיר יצחק הלוי: התחושה הזאת היא לא רק תחושה שלי, היא תחושה של הרבה מאוד אנשים.

מאיר יצחק הלוי: אני חושב שצריך לעשות שתי פעולות.

מאיר יצחק הלוי: הפעולה הראשונה היא לקדם את נושא הרכבת שמן הסתם תסייע לא רק תחבורתית, היא תפריח את האזור הזה על פי חזון של הרבה מאוד אנשים.

מאיר יצחק הלוי: הדבר השני הוא לקדם תכנית חומש.

מאיר יצחק הלוי: הוקצב כבר סכום, מנה אחת תוקצבה.

מאיר יצחק הלוי: אני מקווה שתאשרו את מה שצריך לאשר בכביש הדמים הזה שמוביל אותנו לפריפריה.

מאיר יצחק הלוי: אני יודע, גברתי השרה, שאת בוחנת את הסיפור של האוטובוס האדום, אבל הבחינה הזאת חייבת להסתיים.

מאיר יצחק הלוי: אם אתם מחפשים מקורות כספיים, לכו לשדה דב, יש שם מיליארדים על מיליארדים על מיליארדים.

מאיר יצחק הלוי: מדובר פה על קמחא דפסחא.

מאיר יצחק הלוי: אין שום סיבה בעולם שתושב אילת חולה יצטרך לחטט רגליו.

מאיר יצחק הלוי: זה גרושים.

מאיר יצחק הלוי: זה פשוט מביש.

מאיר יצחק הלוי: הגשנו עכשיו הצעת חוק, ואני רוצה שתגבי את הצעת החוק הזאת, גברתי השרה, לגבי השימוש באלכוהול למי שמשתמש בכלי רכב ימיים, אם זה אופנועי ים וכל מיני כאלה.

מאיר יצחק הלוי: אסון על אסון על אסון.

מאיר יצחק הלוי: זה נכון בים סוף, זה נכון בכנרת, וזה נכון במקומות אחרים.

מאיר יצחק הלוי: אנחנו נקדם את הנושא זה.

מאיר יצחק הלוי: פנו אלי חברים מהצפון לגבי כביש 65, אבל יעל כבר התייחסה לעניין הזה.

מאיר יצחק הלוי: אני חושב שעבודה רבה לפנייך, גברתי השרה.

מאיר יצחק הלוי: אני שמח על ההחלטה לגבי התחבורה הציבורית.

מאיר יצחק הלוי: אני מאוד הייתי רוצה שהיא תגיע עד דרומה של מדינת ישראל.

אלכס קושניר: ולדימיק בליאק, בבקשה.

ולדימיר בליאק: המון תודה לשרה ולמנכ"לית על המצגת המושקעת.

ולדימיר בליאק: אני כמובן מברך על שינוי סדרי העדיפויות לטובת תחבורה ציבורית.

ולדימיר בליאק: יש לי שאלה קצרה לגבי תדירות בתנועת הרכבות.

ולדימיר בליאק: אני אשאל לגבי העיר שלי, העיר מודיעין, אבל השאלה רלוונטית גם לגבי רשויות נוספות.

ולדימיר בליאק: הרכבת האחרונה ביום חמישי ממודיעין יוצאת בשעה 20:00 בערב לכיוון כלשהו.

ולדימיר בליאק: אין רכבות בימי שישי, אין בשבת ואין במוצאי שבת.

ולדימיר בליאק: אני לא חושב שזה מצב סביר ומשקף את השאיפה שלכם ושלנו לשיפור התחבורה הציבורית.

ולדימיר בליאק: האם זה הולך להשתנות ומתי במודיעין וברשויות אחרות?

אלכס קושניר: בצלאל סמוטריץ', בבקשה.

בצלאל סמוטריץ': תודה ליושב ראש, תודה לשרה, למנכ"לית ולכל אנשי המשרד.

בצלאל סמוטריץ': אני מתחבר מאוד לדברים של חבר הכנסת מאיר יצחק הלוי.

בצלאל סמוטריץ': אני פריק גדול של תחבורה ציבורית, ואני מודה על האמת שאני מקנא בך, גברתי השרה, על התקציב הזה של הפיתוח, אבל בעיני קצת יצאנו מפרופורציות.

בצלאל סמוטריץ': יש מקומות במדינת ישראל שלא יהיו להם פתרונות תחבורה ציבורית טובים בטווח הנראה לעין.

בצלאל סמוטריץ': נכון, יש כאן המון השקעה במטרופולין גוש דן, יש המון השקעה בלחבר את הפריפריה העירונית למטרופלין גוש דן, אבל יש ישובים כפריים ואזורי פריפריה שאין מה לעשות, צריך בהם כבישים, וצריך בהם כבישים בטיחותיים.

בצלאל סמוטריץ': אני מקדומים נסעתי הבוקר שעתיים ורבע לכנסת.

בצלאל סמוטריץ': יצאתי ב-07:00 בבוקר מהבית.

בצלאל סמוטריץ': אין לי תחבורה ציבורית, גם אם אני מאוד רוצה, ואני גם לא מכיר תכנית כזאת.

עופר כסיף: אבל זה לא ישראל.

בצלאל סמוטריץ': אני בהזדמנות הזאת גם רוצה לכאוב על דברים שצוטטו בשמך, גברתי השרה.

בצלאל סמוטריץ': אני לא מבין את הצורך הזה לסכסך בן אוכלוסיות.

בצלאל סמוטריץ': לא הייתה השקעה ביהודה ושומרון, ואני אומר את זה לבושתי כמי שהיה בקואליציית ימין שנים קודמות, בוודאי לא בכבישים.

בצלאל סמוטריץ': הבקשה שלי ליהודה ושומרון הייתה: קחו את כל הכבישים, קחו את כל הצמתים, שימו אותם במערבלים של הקריטריונים יחד עם כל הכבישים של מדינת ישראל ואיפה שהם ידורגו, לפי המודלים הקיימים, תנו להם.

בצלאל סמוטריץ': בתקציב כפי שהוא משתקף כאן אין כמעט השקעה בכבישים, למעט אולי 65.

בצלאל סמוטריץ': יש אזורים שלמים שלא תהיה להם.

בצלאל סמוטריץ': אי אפשר מחר בבוקר למתוח קו רכבת.

בצלאל סמוטריץ': אפשר לחשוב על היגיון שאומר שאת כל הכבישים שנרחיב בפריפריה נרחיב בנת"צ, שלזה אני מאוד בעד.

בצלאל סמוטריץ': תביאו נת"צ על כל כביש 60, כדי שאני אוכל לנסוע באוטובוס מקדומים לפה.

בצלאל סמוטריץ': אין אפשרות כזאת.

בצלאל סמוטריץ': מקסימום, כשיהיו כל הרכבות הקלות בירושלים, אני אוכל לשים את האוטו בחניון בכניסה לירושלים ולחסוך את הפקקים בבגין.

בצלאל סמוטריץ': יש פה 230 מיליון שקל בחומש לטיפול במוקדי סיכון בין עירוניים.

בצלאל סמוטריץ': זו בדיחה.

בצלאל סמוטריץ': 230 מיליון לחמש שנים?

בצלאל סמוטריץ': זה בדיוק מביא לתאונות דרכים אחר כך.

בצלאל סמוטריץ': אותו דבר גם סל בטיחות עירוני.

בצלאל סמוטריץ': זה סכום שהייתי רוצה לראות לשנה, וגם זה מעט.

קריאה: סלי הבטיחות העירוניים זה לא לחמש.

בצלאל סמוטריץ': הלוואי ולא, אבל גם זה סכום נמוך.

בצלאל סמוטריץ': הסכומים שהיו בעבר היו פי שלוש, פי ארבע ופי חמש.

בצלאל סמוטריץ': מה זה מוקדי סיכון?

בצלאל סמוטריץ': מוקדי סיכון זה פניות שמאלה, זה לשים רמזורים בצמתים, שאלה המקומות שבהם אנחנו גובים מחירים הכי כבדים בחיי אדם.

בצלאל סמוטריץ': תחבורה ציבורית - מצוין, תשתיות הסעת המונים - מצוין, שבילי אופניים והליכה - מצוין, אבל אי אפשר לאבד פרופורציות.

בצלאל סמוטריץ': מדינת ישראל תצטרך להשקיע גם בכבישים, והמחיר של חמש שנים שלא יהיו כבישים יהיה לפגוש את זה באיזו מטולטלת כזאת שתפר את האיזונים לצד השני, וחבל.

בצלאל סמוטריץ': מאיר יצחק הלוי - ירצה או לא ירצה - לא ייסע כנראה ברכבת ב-10 השנים הקרובות לאילת.

בצלאל סמוטריץ': הלוואי וכן.

בצלאל סמוטריץ': זאת נקודה ראשונה שאני חושב שאפשר וצריך לשנות אותה.

בצלאל סמוטריץ': אין מנוס במדינת ישראל מלשנות את מודל המיסוי על רכב בכלל, לעבור ממיסוי על קבועות ועל בלו, למיסוי פר נסועה.

בצלאל סמוטריץ': ממילא משרד האוצר יצטרך לעשות את זה בגלל כניסה של רכבים חשמליים, בגלל שהכנסות המדינה יורדות.

בצלאל סמוטריץ': זה לא מס גודש.

בצלאל סמוטריץ': מחירי עלות דיפרנציאליים שמביאים לשיווי משקל זו הדרך הכי נכונה.

בצלאל סמוטריץ': אני לא מצפה בתקציב 2020,2021,2022 לראות את המהפכה, אבל אין כאן שום אמירה על זה שבחמש השנים הקרובות יעשו את זה.

בצלאל סמוטריץ': זה נכון כלכלית, זה מאוד נכון בהיבטי גודש, זה נכון סביבתית, וזה נכון בהיבטי צדק חלוקתי וכו'.

בצלאל סמוטריץ': שימו את זה על הרדאר, טפלו בזה, ומתי שזה יהיה בשל - שזה יקודם.

בצלאל סמוטריץ': הנושא השלישי הוא תעופה.

בצלאל סמוטריץ': לא סתם זה קיבל כאן בסך הכל שקף אחד.

בצלאל סמוטריץ': בעיני זו שגיאה מאוד קשה.

בצלאל סמוטריץ': אני אשמח לשמוע את עמדת השרה.

מרב מיכאלי: לא נכנסנו לזה בכלל.

בצלאל סמוטריץ': זו סוגיה שהיא בעיני קריטית בהמון המון וקטורים.

בצלאל סמוטריץ': הרבה מידי שנים לא עסקו בה.

בצלאל סמוטריץ': הפחות חשוב זו תעופה כללית, אבל היא, בניגוד למה שמקובל לחשוב, זה לא רק ספורט והנאות, יש בה גם היבטי ביטחון, מחקר, הכשרה של טייסים לתעופה המסחרית.

בצלאל סמוטריץ': שדה דב נסגר.

בצלאל סמוטריץ': את חדרה, אני מבין, כרגע גנץ מסרב לקדם.

בצלאל סמוטריץ': את הרצליה קצת האריכו בפלסטר.

בצלאל סמוטריץ': חיפה לא מתקדם, והשאלה אם יכול בכלל להתקדם ממגוון סיבות, לאו דווקא תשתיות קרקע, בעיקר תשתיות אוויר.

בצלאל סמוטריץ': אוי ואבוי לנו אם אנחנו בתוך שנתיים, שלוש נמצא את עצמנו בלי תעופה כללית במדינת ישראל, ולא פחות חשוב מזה - תעופה מסחרית.

בצלאל סמוטריץ': אני שומע שגברתי מקדמת החלטת ממשלה שתקפיא את החלופות שמקודמות כרגע לשני שדות משלימים.

בצלאל סמוטריץ': אני לא נגד לבחון מחדש, להקים צוותים, אבל אסור לעשות את זה תוך עצירה של מה שמתקדם, שבזה אנחנו אלופים במדינת ישראל.

בצלאל סמוטריץ': בעוד x שנים את תתחלפי, יבוא מישהו אחרייך שיעצור את מה שעשית ויתחיל לתכנן מחדש.

בצלאל סמוטריץ': נתב"ג - גם אם תגדילו את הקיבולת שלו ל-40 מיליון, בסוף זה אסון ליישובי עוטף נתב"ג.

בצלאל סמוטריץ': זה לא נורמאלי להשאיר את מדינת ישראל מ-2020 והלאה עם שדה אחד.

בצלאל סמוטריץ': זה לא נכון אסטרטגית, וזה בסוף יביא להתייקרות משמעותית מאוד.

בצלאל סמוטריץ': אני לא טס, לכן זה לא מפריע לי, אבל המון אזרחי ישראל טסים.

בצלאל סמוטריץ': כשלא יהיו סלוטים, חברות לא יטוסו, זה יעלה יותר, זה ייקר את הכרטיסים בצורה דרמטית, זה יפגע במשק, כי חלק גדול מהמשק בנוי על תעופה.

בצלאל סמוטריץ': במסגרת הכותרת הגדולה של תחבורה ציבורית גמישה לא ראיתי כאן מילה על אובר.

בצלאל סמוטריץ': אני מדבר על מודלים של נסיעות שיתופיות גמישות, כלכליות.

בצלאל סמוטריץ': שני שקל לקילומטר שיש בתקנות זו בדיחה מהצחוק.

בצלאל סמוטריץ': אפשר וצריך לתת מענה לנהגי המוניות, לפצות אותם, ויש אין ספור מודלים ועבודות שנעשו על זה במשרד התחבורה.

בצלאל סמוטריץ': אני חושב שזה אמצעי משלים, בוודאי באזורי פריפריה מרוחקים שלא תהיה להם תחבורה ציבורית מיטבית בטווח הנראה לעין.

בצלאל סמוטריץ': יהיו במטרופולינים הגדולים, לא במרחבים היותר פריפריאליים.

אלכס קושניר: תודה רבה.

אלכס קושניר: נירה שפק, בבקשה.

נירה שפק: אני רוצה להתייחס לנושא של ביקוש, היצע ואמון הציבור.

נירה שפק: רק היום שלוש כתבות של הלמ"ס על המצב בכבישים, איך רואים את זה, איך מסתדרות העבודות בכביש עם הערכות.

נירה שפק: אני מוטרדת מהנתונים שהוצגו לי מה-מ.מ.מ, מהאומדן שנעשה ב-2018 על כך שכל רכב פרטי צפוי לאבד יותר מ-60 דקות בממוצע.

נירה שפק: כשאנחנו רואים שזה לא מפריע לאנשים, זה אומר שהמענה החלופי הוא בעייתי.

נירה שפק: זה מביא לנו, לפי הנתונים שלהם, 850 מיליון הארכת זמן מבוזבז בכבישים, ובין 25 מיליארד ל-35 מיליארד, תלוי את מי שואלים.

נירה שפק: זה משהו מהותי שאנחנו חייבים להתעסק בו.

נירה שפק: אנחנו חייבים לעשות מיקוד לדבר הזה בהשקעת המשאבים ובחלופות שלהם.

נירה שפק: כל התכניות כאן נראות נפלא, השאלה מה קורה במימוש.

נירה שפק: כשהסתכלתי שנים אחורה בין התכניות שהוצגו לבין המימוש שלהן, אנחנו לא נראים טוב.

נירה שפק: חסר לי כאן, בטח במשרד כזה שהוא פרויקטלי, את הנתונים - מה היעד, מה התאריכים, כדי שיאפשר לנו לעשות בקרה תקציבית למימוש הפרויקט.

נירה שפק: צריך להסתכל לציבור בעיניים ולהגיד מה לא.

נירה שפק: אני לא מצאתי את זה, ואני אשמח אם השרה או המנכ"לית ישלימו בנושא הזה.

נירה שפק: בתקציב המשרד לא הופיעו שני דברים שמחויבים להופיע בתכנית.

נירה שפק: אחד זה מוכנות לחירום.

נירה שפק: כל משרד צריך להציג את התקציבים שלו במוכנות לחירום.

נירה שפק: כיו"ר ועדת המשנה למוכנות לעורף אני מבקשת לראות את זה בכל משרד, לכן אבקש להעביר לי את הנתונים האלה כדי שנעשה את הדיונים.

נירה שפק: הנושא השני זה ההנגשה.

נירה שפק: בדיון שהיה לנו הוצגו הפערים במשרדי הממשלה וברשויות.

נירה שפק: אני אשמח לקבל תשובות איך זה מופיע בתקציב ואם יש פער בנושא הזה.

נירה שפק: עברתי על סיכומים קודמים ולא ראיתי התייחסות לגבי רפורמת ענף המוניות, לגבי התוספת של 117 קווי שירות.

נירה שפק: בבדיקה אחרונה שנעשתה באוקטובר 2021 נכתב שלא ניתן מענה.

נירה שפק: אני אשמח לדעת מה קורה עם זה.

נירה שפק: לכל נושא המסלול הדינאמי, קו שירות מתאים, לא התייחסתם.

נירה שפק: אני אשמח לקבל, כי כל המחקרים מראים שזה אחד הדברים שאמורים לשפר.

נירה שפק: נעים לירוק - לא התייחסתם לניסוי הזה שבעיני הוא ניסוי טוב, הוא מעודד.

נירה שפק: היו המלצות לאור הניסוי הזה על תמריצים.

נירה שפק: בדוח אחרון שנעשה באוקטובר 2021 לא הוצג סיכום הניסוי.

נירה שפק: הייתי שמחה לשמוע מה נעשה עם זה ועם ההמלצות לארנק תמריצים.

נירה שפק: האם יש לך התייחסות בתקציב הזה למודלים שהציגו פרופסור עמנואל טרכטנברג ופרופסור עומר מואב בנושא חסמי רגולציה בתחבורה ציבורית?

נירה שפק: איך זה משתלב בתכנית?

נירה שפק: בכל השנים האחרונות תקציב פניות שמאלה אף פעם לא הגיע ל-100%.

נירה שפק: זה נראה לי הזוי, כי זה אחד מגורמי הסיכון.

נירה שפק: אני אשמח לדעת מה התקציב.

נירה שפק: מכללת ספיר היא המכללה הכי גדולה במדינת ישראל.

נירה שפק: עד היום לא מוסדרת הכניסה אליה.

נירה שפק: אנחנו מכירים את המחאה שנעשתה של ישובי העוטף.

נירה שפק: הייתי רוצה לדעת מה נעשה עם זה.

נירה שפק: האם אפשר לפרוץ סוף סוף את הנושא של כביש אדום, חלון שאף אחד לא יודע מה הוא אומר, איך הוא אומר?

נירה שפק: האם זה נתון סודי, מוסתר?

נירה שפק: אם לא, נשמח לקבל אותו.

נירה שפק: כביש 232, שמחבר את כל עוטף עזה - שנים מדברים על הרחבה.

נירה שפק: יש מעבר של כל הסחורות לתוך עזה דרך הכביש הזה.

נירה שפק: כביש עם תאונות, בלי תאורה.

נירה שפק: במצבי חירום ומשבר מה אתם עושים בזה?

נירה שפק: הנושא הנוסף זו הרכבת לדרום.

נירה שפק: הגשתי שאילתה בנושא הזה, שקיבלתי עליה תשובות, ושלחתי אנשים לבדוק את הנושא.

נירה שפק: אני רוצה לדעת למה בסופי שבוע עדיין לא חזרה תנועת השאטלים.

נירה שפק: למה יש שאטל רק מהמרכז אל העוטף אבל אין באותן שעות, כמו שהיה קודם, מהעוטף אל המרכז?

נירה שפק: קראתי את הפרוטוקולים, כשכל פרוטוקול מתחיל במילים "המשך המהפכה".

נירה שפק: המילה "מהפכה" מופיעה כל כך הרבה.

נירה שפק: הדבר שלא מופיע בשום מקום זה התכנון והביצוע.

נירה שפק: אני מבקשת להציג לנו מה היה עד עכשיו, איפה הפערים, ואיך משנים אותם.

אלכס קושניר: ניר ברקת, בבקשה.

ניר ברקת: אדוני היושב-ראש, גברתי השרה.

ניר ברקת: אני הקשבתי היטב לשרה, למנכ"לית ולמצגת.

ניר ברקת: אנחנו עדיין בתוך קונספציה.

ניר ברקת: הקונספציה היא שמטפלים איפה שיש ביקושים, שזה המרכז.

ניר ברקת: האוריינטציה היא לטפל במרכז, בוודאי ובוודאי לא לתעדף את הפריפריה.

ניר ברקת: אנחנו יודעים שתחבורה, במיוחד תחבורה ציבורית, מייצרת ביקושים.

ניר ברקת: אחד האתגרים הכי גדולים שיש לנו במדינה זה איך אנחנו גורמים לנגב, לגליל, ליהודה ושומרון, איך אנחנו גורמים לזוגות צעירים שיהיה להם כדאי לאו דווקא לגור במרכז אלא דווקא לנסוע לפריפריה.

ניר ברקת: אני מבין שהרכבת לאילת לא בעדיפות הכי גבוהה.

ניר ברקת: לא שמעתי שמתאבדים על הרכבת לאילת, שמתאבדים על הרכבת לקרית שמונה.

ניר ברקת: לא שמעתי שיש תעדוף מוחלט לפריפריה.

ניר ברקת: אני כן מציין, גברתי השרה, שהתעדוף של תחבורה ציבורית על פרטית היא נכונה.

ניר ברקת: כשהייתי ראש העיר ירושלים נתנו לתכנון כל הקווים של הרכבות תעדוף גבוה מאוד.

ניר ברקת: לצערי הרב, לצד הדבר הנכון, החיובי של תעדוף תחבורה ציבורית על פני פרטית אנחנו לא רואים פה את התעדוף של הפריפריה על פני המרכז.

ניר ברקת: נושא הגודש בא מקונספציה שאומרת: אנחנו צריכים למתן את הכניסה למרכז, לאזורי הביקוש, ולעשות את זה ב-push, לא ב-pull.

ניר ברקת: אם תפתחו את התחבורה ישתמשו בה.

ניר ברקת: אסור להעניש את האנשים היותר חלשים שנמצאים יותר מרוחקים מהטבעות.

ניר ברקת: האתגר הגדול, שאני חושב שאין בו מענה, זה איך אנחנו נותנים תעדוף גדול מאוד לפריפריה לייצר ביקושים.

ניר ברקת: זה מאמץ שמשולב עם משרדים אחרים.

ניר ברקת: משרד הפנים צריך לייצר היצע גדול יותר של דיור, לפרק את רמ"י בפריפריה, לייצר קרקעות זולות בפריפריה לצד התחבורה.

ניר ברקת: תקצוב דיפרנציאלי - כאן האוצר צריך לתת את חלקו, לתת לשלטון המקומי יותר משאבים לחינוך, לתרבות, לפנאי, לדברים שמייצרים ביקושים בפריפריה.

ניר ברקת: אני מסתכל על אילת בדאגה.

ניר ברקת: יש כאן את מאיר יצחק הלוי שביחד נלחמנו לנסות להאריך את הזמן ששדה דב יישאר חי, זאת על מנת לייצר חלופה של רכבת לאילת, והנה קיבלנו 16,000 יחידות דיור בתל אביב במקום 16,000 יחידות טובות באילת.

ניר ברקת: הדבר הבא שאני רוצה להתייחס אליו זה נושא התעופה.

ניר ברקת: אני מסכים לחלוטין עם חברי חבר הכנסת סמוטריץ'.

ניר ברקת: תעופה אווירית היא מאוד מאוד משמעותית.

ניר ברקת: בחזון רואים את החשיבות של שדה תעופה מחניים ושדה תעופה בנגב.

ניר ברקת: לא ראינו כאן מהלך דרמטי ואסטרטגי של התנפלות על הדברים האלה שעוזרים לנו בביזור האוכלוסייה.

ניר ברקת: הדבר האחרון הוא הנושא של הרכבלים בירושלים.

ניר ברקת: בזמנו תכננו רשת של שישה קווי רכבלים לירושלים הקדומה שעובדים cheek to cheek לרכבות הקלות – גם לקו הירוק וגם לקו הכחול.

ניר ברקת: משום מה מגדירים את זה כחלק מהתיירות.

ניר ברקת: זה לא תיירות, זה בעיקר תחבורה, וזה משתלב מצוין עם התחבורה הציבורית.

ניר ברקת: הייתי שמח לראות את הנושא הזה מקבל תעדוף גבוה.

ניר ברקת: זה כסף קטן עם אימפקט ענק על ירושלים.

אלכס קושניר: עופר כסיף, בבקשה.

עופר כסיף: תודה רבה, אדוני היושב-ראש, גברתי השרה.

עופר כסיף: אני רוצה להעלות כמה דברים.

עופר כסיף: קודם כל, ואני מבין שאני לא היחיד, לי לקח היום להגיע מרחובות לפה שעתיים וחצי.

עופר כסיף: זה, לצערי, לא נדיר.

עופר כסיף: בתור מי שנאלץ לנסוע במסגרת העבודה הרבה מאוד על כביש 6, כביש 6 הפך לכביש 666.

עופר כסיף: כביש שש, שמשלמים עליו אגרה, הפך למפוקק בצורה בלתי רגילה שאתה כמעט לא מצליח להתקדם בו.

עופר כסיף: אני פונה כאן לשרה לחשוב לא רק על אפשרות של פתרון, אלא גם על איזה מנגנון שיפצה את האנשים שנוסעים בכביש אגרה ובכל זאת מתעכבים ומעכבים.

עופר כסיף: לא הוגן שאנשים ישלמו על כביש אגרה שלא משרת אותם.

עופר כסיף: צריך איזו שהיא תכנית מערכתית וארוכת טווח למאבק אמיתי בבעיית הפקקים.

עופר כסיף: לבעיית הפקקים יש חלק נכבד גם בתאונות הדרכים.

עופר כסיף: אנשים שנמצאים על הכביש זמן רב ומתעייפים בדרך לעבודה ובדרך מהעבודה מעלה את הסיכון לתאונות, מעלה את שיעור זיהום האוויר ופוגע בפריון במשק.

עופר כסיף: המאבק בפקקים הוא מאבק מערכתי שחייב להיעשות כדי למנוע אוסף של בעיות שכולנו משלמים עליהן.

עופר כסיף: אני רוצה לדבר על כל מה שקשור לענייני התחבורה בהקשר של תכנית 922.

עופר כסיף: בלי להיכנס כרגע לשאלה האם התכנית הזאת מספקת, האם התקציבים שמדובר בהם מספקים, אני רוצה לדבר רק על המיצוי התקציבי של תכנית 922.

עופר כסיף: בהחלטה 922 דובר שבכל שנה יהיו 100 מיליון ש"ח ספציפית בנושא תחבורה או 40% תוספת, הגבוה מביניהם.

עופר כסיף: עד היום הועברו למשרד התחבורה 304 מיליון ₪ מתוך 500.

עופר כסיף: נאמר ש-96 מיליון ₪ יועברו במסגרת תכנית ההמשך.

עופר כסיף: לאן נעלמו 100 מיליון?

עופר כסיף: למה 100 מיליון קוצצו ולא מועברים כחלק ממיצוי התקציב, לא כתקציב נוסף?

עופר כסיף: העמדה של משרד התחבורה, לפי מה שמופיע בפניי, ש-133 ישובים ערביים אמורים לקבל 16 מיליון ₪ בגלל העדר תקציב.

עופר כסיף: זה, כמובן, לעג לרש.

עופר כסיף: לפי ועד ראשי הרשויות המקומיות הערביות, מימון של פרויקטים של תחבורה - מדובר ב-35 פרויקטים – הוא 600 מיליון ₪, שזה גם כן חלק ממיצוי תקציבי של 922.

עופר כסיף: יש החלטה שהתקבלה ב-2009, החלטה 724, שמדברת על סלילה של כבישי גישה לנקודות שונות בנגב, לישובים ערביים בנגב.

עופר כסיף: עד היום מתוך 12 הוסללו רק שש.

עופר כסיף: מאז יש צורך בעוד כבישים.

עופר כסיף: כנ"ל לגבי תכניות עצירה.

עופר כסיף: במקום להוסיף תחנות עצירה, ויש צורך לפחות ב-30 לאורך צירי התנועה הראשיים בנגב, דווקא הורידו כמה תחנות עצירה.

עופר כסיף: למה?

עופר כסיף: זה פוגע בציבור.

עופר כסיף: יש עוד דבר, וזה אחראי תחבורה ציבורית בישובים ערביים.

עופר כסיף: יש קיצוץ במספר המשרות של אחראי תחבורה ציבורית ביישובים הערבים.

עופר כסיף: גם זה פוגע בציבור.

עופר כסיף: הזכירה קודם חברתי חברת הכנסת שפק את מכללת ספיר, ולשנינו יש מקום חם בלב למכללה.

עופר כסיף: קווים 589 ו-588 שפעלו בזמנו בין תל שבע-לקיה ומכללת ספיר ובין ערד למכללת ספיר, הפסיקו את הפעולה שלהם בימי שישי.

עופר כסיף: בימי שישי, למי שלא יודע, המכללה עובדת, היא מלמדת מ-08:00 בבוקר עד 14:00.

עופר כסיף: למה שני קווים שתלויים בהם כל כך הרבה אנשים, בוטלו?

עופר כסיף: זה מונע מהם להגיע ללימודים בצורה קלה.

עופר כסיף: הדבר האחרון הוא הרכבת.

עופר כסיף: הרכבת שנוסעת משדרות לתל אביב מסיימת את פעילותה ב-19:00 בערב.

עופר כסיף: בספיר לומדים עד 21:00 במהלך השבוע.

עופר כסיף: למה להפסיק את הרכבת בשעה 19:00?

עופר כסיף: אני מבקש שהרכבת תמשיך לפעול עד 21:30, 22:00, כדי שסטודנטים שמסיימים ללמוד ב-21:00 בערב יוכלו להשתמש בה.

אלכס קושניר: חבר הכנסת ינון אזולאי, בבקשה.

ינון אזולאי: תודה רבה לשרה ולמנכ"לית על הצגת התכניות.

ינון אזולאי: יש הצעת חוק שלי שמדברת על לחזק את מעמדם של נהגי האוטובוסים.

ינון אזולאי: אנחנו נעביר את זה גם לשרה, נשמח אם היא תשתתף.

ינון אזולאי: אנחנו רוצים לחזק את המעמד של הנהגים כעובדי ציבור.

ינון אזולאי: אני רוצה להודות למ.מ.מ של הכנסת על עבודה מיוחדת ולהצטרף לשאלה של נירה לגבי התמריצים הכספיים של "נעים לירוק".

בצלאל סמוטריץ': "דרך ערך" קוראים לזה.

ינון אזולאי: אנחנו רוצים לדעת אם הופסק הפרויקט הזה כי לא קיבלו את המסקנות השניות של הניסוי, רק את המסקנות של החלק הראשון של הניסוי.

ינון אזולאי: גברתי השרה, אני רוצה לשאול אותך לגבי הערך הצבור ברב-קו.

ינון אזולאי: אנחנו יודעים שהולכים לבטל אותו.

ינון אזולאי: זה פוגע באנשים מגיל 18 עד גיל 60 - כך הצהיר אז שר האוצר.

ינון אזולאי: אני אשמח מאוד שלא יבטלו את הערך הצבור הזה.

ינון אזולאי: זאת הדרך לעודד את כולם לנסיעה בתחבורה ציבורית, לאו דווקא אנשים מסוימים.

ינון אזולאי: המגזר החרדי, בתור שרה שדואגת לשוויון, לא יכול כרגע לקבל את כל נושא ההנחות שנמצא באפליקציות למיניהן.

ינון אזולאי: אם רוצים, אפשר להגיע לפתרונות בטלפונים הכשרים כדי שכולם ייהנו מזה.

ינון אזולאי: אין מספיק דגש לנושא הפריפריה.

ינון אזולאי: צריך לתת יותר דגש.

ינון אזולאי: אנחנו יודעים שממס הגודש הולכים 700 מיליון לתחבורה ציבורית.

ינון אזולאי: לא מסכימים להגיד כמה אחוזים מתוך זה ילך לפריפריה.

ינון אזולאי: אני חושב שצריך לעשות הכל על מנת שיהיו אחוזים גדולים מההכנסות האלו למען תחבורה ציבורית בפריפריה.

ינון אזולאי: לגבי נגישות, ראיתי שיש תכנית ל-2040.

ינון אזולאי: יש דברים שמעכשיו צריך לפתור אותם.

ינון אזולאי: יש תחנות פשוטות שעדיין לא נגישות.

ינון אזולאי: צריך לעשות איזו שהיא תכנית בשביל לעזור בנגישות לאותם אנשים עם מוגבלויות.

ינון אזולאי: ראיתי גם את הסיפור של המוניות שאת מקדמת.

ינון אזולאי: צריך לתת את המענה יותר דחוף כרגע.

ינון אזולאי: לפני שהתמנית לשרה הגשת הצעת חוק למתן פטור מתשלום דמי נסיעה ברכבת לילדים.

ינון אזולאי: הייתי שמח אם בתור שרה תחליטי לפטור ילדים מתשלום ברכבת.

ינון אזולאי: אני אשמח מאוד שזה יהיה.

ינון אזולאי: מחר תתחיל "תנופה", שזו חברה חדשה, להפעיל את התחבורה הציבורית בבית שמש ובפרוזדור ירושלים.

ינון אזולאי: פחות מיממה ואין עדיין מידע לציבור, לא היה פרסום לציבור, המוקד לא עובד, אין לוחות זמנים באתר חברת "תנופה" ובאתר מידע של תחבורה ציבורית שכמעט חודשיים לא מתפקד.

ינון אזולאי: יש את זה"ב בציבור החרדי.

ינון אזולאי: כמה מתוך זה אתם משקיעים בהסברה, לא בתרגום?

ינון אזולאי: המודעות במגזרים השונים הן לא אותן מודעות.

ינון אזולאי: זה מודעות של הסברה, לא תרגום.

ינון אזולאי: התרגום הוא לא אותו דבר אצל כולם.

ינון אזולאי: הייתי רוצה לדעת כמה מתוך זה מופנה למגזר החרדי וכמה מופנה למגזר הערבי.

אלכס קושניר: יעקב אשר, בקשה.

גברתי השרה, אני קודם כל מאחל לך שתצליחי במשימות הרבות והמתרבות מיום ליום.

אין כמעט חדר פה בבניין שלא התעסק בנושאים שקשורים לתחבורה ציבורית, אם זה העלאת קנסות בנת"צים, אם זה הנת"צים עצמם, אם זה כל מיני דברים שקשורים לתשתית, לאכיפה.

מה שמעניין את כולנו, ובוודאי את השרה ואת המנכ"לית, זה איך לגרום לאנשים לצרוך יותר תחבורה ציבורית ופחות תחבורה פרטית.

הציבור הכי פחות ממונע במדינת ישראל זה הציבור החרדי.

את הפיילוט אפשר לעשות עליו.

הפיילוט הזה נכשל שנה אחרי שנה.

כל התוספות שעושים כרגע לתחבורה ציבורית הן נכונות, אבל אם לא ישונו באופן דרמטי המכרזים להפעלות של האשכולות, לנסיעות בין הפריפריה לערים בתוך האשכולות, לא יעזור שום דבר, יהיו נת"צים, תהיה אכיפה, רשויות מקומיות יקנסו כמה בעלי רכבים, אבל לא יהיה שינוי אמיתי.

אנחנו מדברים על ציבור שמשווע לתחבורה ציבורית, תלוי בתחבורה ציבורית.

התחבורה הציבורית ניתנת ברמת שירות לא טובה ואף גרועה בגלל שבמכרזים של האשכולות האלמנט הכספי נכנס לכל חרך אפשרי.

אין פה תחבורה ציבורית גמישה, אין פה תחבורה ציבורית שיודעת לטפל בפיקים.

אם במכרזים חברה לא מחויבת לשים ספרים של אוטובוסים תוך כדי תנועה כדי לנהל את הדברים, אז ישקיעו מיליארדים, אבל בסוף זה לא יעזור כלום, במיוחד לא בחיבורים, בנסיעות הבין עירוניות שאם הן לא יהפכו לאטרקטיביות לא נצליח לשכנע את הציבור לעולם להגיע לזה.

אני הייתי יושב ראש הוועדה לבטיחות בדרכים.

הרלב"ד הפך להיות מגוף שפעם היה גוף מממן ניידות, לגוף הסברתי, גוף מחקרי, גוף מתכלל.

התקציב של 70 מיליון שקל הוא פשוט לא סביר.

את תחילת המהפכה בהסברה בישובים הערבים התחלנו לפני כמה שנים מדיונים אצלנו שבהם דיברו על הסברה אמיתית, לקחת קופירייטרים מתוך הציבור הערבי, לבנות את המודעות, לא לתרגם אותן בגוגל.

אני חושב שצריך לחזק את הרלב"ד כגוף מתכלל, כגוף הסברתי, כגוף מחנך, כגוף שיהיה השיניים שלנו מבחינה מקצועית.

צריך להגדיל את התקציב שלו, לא להשאיר אותו על 70 מיליון שקל, שזה פשוט צחוק ולעג לרש.

אלכס קושניר: ענבר בזק, בבקשה.

ענבר בזק: אני מברכת על מדיניות התחבורה הציבורית.

ענבר בזק: יש פה תכנית טובה, תכנית מאוד נכונה בטווח הארוך, אבל אני רוצה לדבר על הטווח הקצר.

ענבר בזק: הציגו פה חברי הכנסת עופר כסיף וסמוטריץ' שלוקח להם מעל שעתיים להגיע לעבודה.

ענבר בזק: ניסיתי פעם להגיע לירושלים מיובלים.

ענבר בזק: בתחבורה ציבורית זה לקח לי ארבע שעות, ברכב פרטי זה לקח לי בין שלוש וחצי לארבע שעות, וזה כשאני יוצאת בחמש בבוקר מהבית.

ענבר בזק: אני מצטרפת לדברים שאמרה חברתי חברת הכנסת רון בן משה על כך שהפריפריה עדיין צריכה לקבל איזו שהיא התייחסות בנוגע לתקצוב הכבישים.

ענבר בזק: אני מבינה שזה רק 20% כבישים, אבל עדיין צריך לחשוב מה עושים עם הכבישים בפריפריה.

ענבר בזק: באזור הצפון, בגליל וגם בנגב לוקח לאנשים בין 40 דקות לשעה בממוצע להגיע לעבודה.

ענבר בזק: כשנוסעים בכבישים מפותלים, בכבישים שאין בהם תאורה, זו סכנת נפשות, יש הרבה מאוד תאונות דרכים.

ענבר בזק: אני רוצה לבקש ולהציע שלאור התקציב, שהוא באמת תקציב נמוך, נתעדף כבישי דמים, נתעדף את המוכנות לחירום שחברתי לסיעה נירה שפק דיברה עליה.

ענבר בזק: יש כבישים בצפון שעוברים בתוך כפרים ערביים.

ענבר בזק: ראינו באירוע מאי האחרונים ובאירועי אוקטובר ישובים יהודים שהיו נצורים.

ענבר בזק: יש נושא מאוד מבורך של ממשלת השינוי לפיתוח מגורים ושכונות חדשות בחברה הערבית.

ענבר בזק: גם כאן משרד התחבורה חייב לעבוד יד ביד עם התכנית הזאת, שלא נגיע למצב שראינו שקרה בממשלות קודמות, שהקימו שכונות והביאו תושבים אבל לא הקימו כבישים ראויים.

ענבר בזק: תחבורה ציבורית וכבישים אלה דברים שלוקחים הרבה זמן.

ענבר בזק: בינתיים כולנו מזדקנים בפקקים.

ענבר בזק: אני רוצה להציע תכנית שתעשו בשיתוף עם משרד הכלכלה כדי לעודד את האזרחים להשאיר את האוטו בבית.

ענבר בזק: אני מציעה שבצורה וולונטרית או בצורת חקיקה יום בשבוע לא נעלה את הרכב על הכביש.

ענבר בזק: זה יכול להיות דרך הטבות מס למעסיקים.

ענבר בזק: הרבה מאוד חברות בקורונה, לא רק בהייטק, התרגלו לעבוד מהבית.

ענבר בזק: אני חושבת שיש כאן ווין ווין גם לעובדים שמאוד ישמחו, זה מבחינתם הטבה מאוד גדולה יום בשבוע או יומיים בשבוע לעבוד מהבית, וגם למעסיקים שיחסכו את עלויות ההסעה.

ענבר בזק: כך בכבישים נוכל לראות במיידי ירידה בעומס.

ענבר בזק: אני אשמח אם תשקלו את הנושא הזה.

ענבר בזק: אני אשמח להגיע לפגישה איתכם כדי להמשיך לפתח את הרעיון.

אלכס קושניר: אופיר סופר, בבקשה.

אופיר סופר: אם אני מסכם את הדברים של רוב חברי הכנסת, אז כולם דיברו על זה שסוגית הפריפריה כאן בלועה.

אופיר סופר: היא בלועה או כי היא לא קיימת, או כי לא שוחחנו עליה.

אופיר סופר: אני חושב שצריך לקיים דיון נוסף בוועדת הכספים או בוועדת הכלכלה על השקעות התחבורה הציבורית בפריפריה.

אופיר סופר: השקעות התחבורה בפריפריה באוריינטציה, בכיוון של לעודד צמיחה, וגם כמענה, כי הזכירו פה רבים מחבריי שהסוגיה של התחבורה הציבורית לא נותנת מענה, היא כרגע פחות רלוונטית לפריפריה.

אופיר סופר: צריך להגיד מה כן רלוונטי לפריפריה.

אופיר סופר: נכון, צריך לחזק את כבישי הרוחב בפריפריה, שאת זה אנחנו לא רואים.

אופיר סופר: הרבה דיברו כאן על ציר אורך, אבל צירי הרוחב הם מאוד משמעותיים למרבית תושבי הפריפריה.

אופיר סופר: אני רוצה לברך על ההשקעה בחברה הערבית.

אופיר סופר: אני חושב שזה חלק משלים לדברים הראשונים שאמרתי וגם מתקשר לבטיחות בדרכים.

אופיר סופר: כשאני יוצא מהישוב שלי אני עובר קבוע דרך מרר.

אופיר סופר: היציאה הראשונה זה כל פעם הימור על החיים, כי אין שדה ראייה ואין שום דבר.

אופיר סופר: אי אפשר לחנך לתרבות נהיגה אם הכבישים בתוך החברה הערבית נראים כך.

אופיר סופר: כמובן שזה רק חלק קטן ומשלים מעבודה רחבה שצריכים לעשות.

אלכס קושניר: שלמה קרעי, בבקשה.

שלמה קרעי: חבר הכנסת סופר אומר שהפריפריה מובלעת, שלא ממש מרגישים אותה, וחברת הכנסת בזק מדברת על זה שאין תחבורה ציבורית מהפריפריה.

שלמה קרעי: מה כן יש כאן?

שלמה קרעי: יש כאן הרבה פריפריה בתחבורה, גברתי השרה.

שלמה קרעי: יש כאן מס גודש לאלה שגרים בפריפריה ואין להם את אותה תחבורה יעילה.

שלמה קרעי: הם יצטרכו לשלם מס גודש, כשהחוק לא מתלה את תשלום מס הגודש הזה בתחבורה ציבורית אפקטיבית או פתרונות יעילים אחרים.

שלמה קרעי: אנחנו רואים שאין במס הגודש שוויוניות לגבי אלה שגורמים לגודש בגוש דן.

שלמה קרעי: הבאתם לכאן מתווה חובבני שמשית מס רק על מי שחוצה את הטבעת, מה שגורם לאי שוויוניות ופערים לכאלה שגרים בסביבות הטבעת, לכאלה שמגיעים מהפריפריה למרכז.

שלמה קרעי: תושבי המרכז, תושבי הטבעות לא משלמים שקל מס גודש.

שלמה קרעי: אנחנו מבקשים לעודד תחבורה ציבורית ואתם מטילים כאן מיסים בעקיפין או במישרין.

שלמה קרעי: הערך הצבור ברב-קו, שאתם מבטלים את ההנחה לגביו, זה גם כן סוג של מס, זה לא מעודד תחבורה ציבורית.

שלמה קרעי: לנשים מגיל 62 עד גיל 65 מבטלים את ההנחות בתחבורה הציבורית של אזרח ותיק.

שלמה קרעי: לא מצאו פתרונות יעילים לנשים שעובדות במקצועות שוחקים ומהעשירונים הנמוכים.

שלמה קרעי: כשערכנו בשבוע שעבר את שדולת הנגב היו שם אנשים מוגבלים בניידות ומתקשים.

שלמה קרעי: הפרויקט הזה של חשמול הרכבת גורם לנתיבות, שדרות ואופקים להאריך את הנסיעה, גורם לאנשים להחליף רכבות, ואנחנו יודעים שישראל היא לא שוויץ, הרכבות לא מדייקות על הדקה, ולפעמים גם אנשים מפספסים את ההחלפה והם צריכים לחכות עוד 40 דקות לרכבת הבאה.

שלמה קרעי: אני מבקש שימצאו פתרונות חלופיים אחרים, בטח ובטח כשלא יודעים מתי בכלל מתחיל בדיוק פרויקט חשמול הרכבת.

שלמה קרעי: הדבר האחרון הוא לגבי הביטחון בעוטף עזה.

שלמה קרעי: יש כבישים ומסלולי רכבת שנצפים על ידי מפגעים מאזור עזה - ואין פתרונות.

שלמה קרעי: בכל חשש קטן לירי, בכל חשש קטן למשהו משביתים את תנועת הרכבות, מונעים נסיעה בכבישים באזורים האלה.

שלמה קרעי: לדבר הזה צריך למצוא פתרון.

שלמה קרעי: אם פרויקט הייעור שהתחילו בו לא מספיק, צריך למצוא פתרון.

שלמה קרעי: אי אפשר לחסום לתושבים שם, שגם ככה חיים בצל רקטות, את האפשרות לנוע בנתיבים האלה.

אלכס קושניר: גברתי השרה, אנחנו רואים את המצב בנוגע להסעות חיילים בימי חמישי, ראשון ושישי.

אלכס קושניר: חייבים למצוא לזה פתרונות.

מרב מיכאלי: תודה לכם על ההתייחסויות הרציניות.

מרב מיכאלי: צודקות וצודקים חברות וחברי הכנסת שדיברו כאן.

מרב מיכאלי: הממשלות הקודמות השאירו לנו מצב מחריד, דברים הוזנחו בצורה שערורייתית ופושעת, אם זה הפריפריה לאורך שנים ארוכות, אם זה התעופה במדינת ישראל שנסגרו פה שדות תעופה בסיטונות בלי שתוכננה חלופה, אם זה התחבורה הציבורית והתכנון לטווח ארוך.

מרב מיכאלי: באמת השאירו מצב קשה ביותר שעכשיו באנו לתקן את הנזק.

בצלאל סמוטריץ': מרב, זה לא בסדר מה שאת עושה.

בצלאל סמוטריץ': הרי כל התכניות של המטרו והרק"לים וכו' תוכננו בעבר, וכל תשתיות הכבישים שנפרסו נעשו בעבר.

קטי קטרין שטרית: כל הרכבות מדרום לצפון לא היו בתקופת מפא"י ומפ"ם.

אופיר סופר: הלוואי והיא תעשה רבע ממה שעשה השר כ"ץ.

שלמה קרעי: יש עוד תכניות שאת מתהדרת בהן של הממשלה הקודמת?

שלמה קרעי: תתביישי לך, גברתי השרה.

מרב מיכאלי: אותו דבר נכון גם לגבי הביטחון בדרום, בעוטף עזה.

מרב מיכאלי: סוגית הביטחון בעוטף עזה הופקרה בצורה שערורייתית.

אופיר כץ: למה הפקרת את כביש 65 והורדת את התקצוב שלו?

אופיר כץ: זה כביש דמים, כמעט 100 הרוגים ב-10 שנים.

קטי קטרין שטרית: כי יש כדאיות כלכלית במרכז הארץ.

אופיר כץ: זה כביש דמים בפריפריה שהיה מתוקצב.

אופיר כץ: למה הורדת את התקצוב שלו?

קטי קטרין שטרית: היא העבירה את הכסף למרכז הארץ, לבועה התל-אביבית וסביבתה.

מרב מיכאלי: אנחנו נשקיע הרבה מאוד, מאוד, מאוד כסף בפריפריה.

מרב מיכאלי: אני לא באתי ועשיתי לכם תכנית לפריפריה, משום שאני באופן אישי לא מבחינה בין בני אדם לבין בנות אדם, אם זה בצבעים שלהם, בדתות שלהם, בלאום שלהם ובאיפה הם גרות וגרים.

מרב מיכאלי: התכנית הזאת שאנחנו מדברות ומדברים עליה היא מהנגב לגליל כולל, וכן, יש גם תכנית אב ליהודה ושומרון שנעשתה.

מרב מיכאלי: אנחנו הספקנו להציג כאן חלק מאוד קטן מהדברים.

מרב מיכאלי: לא נכנסנו, למשל, ל-46 מיליארד שקל תכנית פיתוח לרכבת שהיא אחד הדברים הכי משמעותיים כדי לחבר את חלקי הארץ השונים בהסעת המונים.

מרב מיכאלי: זה דבר שהוא יותר אפקטיבי מכבישים.

מרב מיכאלי: נתתי שלושה קריטריונים לכבישים: רמת הסיכון שלהם, תשתיות לתחבורה ציבורית ומקומות שבאמת צריכים כבישים בשביל להגיע אליהם.

מרב מיכאלי: השיטה הישנה של לסכסך ולשסות חלקי ציבור במדינת ישראל זה בזה - אני לא משתתפת בה.

מרב מיכאלי: לאורך שנים ארוכות נבנתה ההשקעה במדינת ישראל בצורה מוטה ומעוותת, בוודאי כלפי המרכז, במובן שהתייחסו לביקוש כאל איזה משהו נתון שירד כתורה מסיני וצריך להתכוונן אליו.

מרב מיכאלי: אני בממשלה הזאת פניתי לשר אלקין ואמרתי לו: בוא נעשה את קבינט הדיור והתחבורה, לא רק קבינט הדיור, כדי שנוכל במקומות שבהם כבר מפתחות ומפתחים לתכנן מראש עם תחבורה בצורה טובה.

מרב מיכאלי: צדקו מי שאמרו כאן שהלכו ובנו עיר כמו חריש שקשה להיכנס ולצאת ממנה, ויש עוד מקומות אחרים שאנחנו רואות את הבעיה הזאת.

מרב מיכאלי: מראש באתי לשר אלקין ואמרתי: בוא נעשה את זה ביחד.

מרב מיכאלי: אם תלכו לנאום הפתיחה שלי, הנאום שבו הייתה לי הזכות להיכנס לתפקיד הזה, אז אמרתי בו בצורה חד משמעית שתחבורה היא אחד הדברים שיוצרים את הביקושים.

מרב מיכאלי: אנחנו לא מתייחסות ומתייחסים אל עצמנו כאל מי שמקבלות ביקושים בנתונים מראש, אלא להיפך, חושבות וחושבים איך אפשר להשתמש בתחבורה כדי לפתח את מדינת ישראל בצורה יותר שוויונית, יותר מאוזנת, יותר טובה ויותר סביבתית וקיימותית.

מרב מיכאלי: אין לנו הרבה עתודות של קרקע, ודאי אין לנו הרבה עתודות של שטחים פתוחים, ולכן מדינת ישראל חייבת ברמה האסטרטגית הלאומית לשמור עליהן הלאה קדימה לשנים שצפויות לנו.

מרב מיכאלי: רשמנו לפנינו את כל השאלות הספציפיות שנשאלו, את כל ההערות שהושמעו על ידי כל חבר וחברת כנסת.

מרב מיכאלי: אני מתחייבת לכם כאן

מרב מיכאלי: שכל אחד ואחת מכם תקבל תשובה ספציפית על כל כביש ועל כל ישוב.

מרב מיכאלי: יש מקומות שיכול להיות שאין לנו תשובות מלאות, יכול להיות שדברים הם עדיין בפיתוח.

מרב מיכאלי: אמרה בצדק חברת הכנסת יעל רון בן משה לגבי מדדים.

מרב מיכאלי: צריך לפתח מדדים לביצוע של התכניות שלנו.

מרב מיכאלי: הדברים הם בתחילת הדרך.

מרב מיכאלי: יש כאן שינוי משמעותי של התפיסה, לכן לוקח לנו זמן לעשות את זה.

מרב מיכאלי: כולכם מכירות ומכירים את השירות הציבורי, אתם יודעים באיזה מצב מצאנו אותו, ולכן גם הצלחנו לקבל תוספת של כוח אדם למשרד שאני מקווה שנוכל לגייס במהירות רבה ביותר.

מרב מיכאלי: מעבר לתכנית העתידית לגבי המגזר הערבי, יש כבר תכנית בביצוע בנתיבי איילון לתוך הרשויות במגזר הערבי.

מרב מיכאלי: זה עוד קודם לתכנית של השני מיליארד הצפויה.

מרב מיכאלי: אני רואה בתעופה עניין אסטרטגי מאוד משמעותי - גם תעופה אזרחית כללית וגם תעופה מסחרית, ואנחנו נעשה על זה עבודה מאוד יסודית בזמן הקרוב.

מרב מיכאלי: ברכבת אנחנו משקיעות ומשקיעים לא רק בפיתוח, גם בשירות.

מרב מיכאלי: בסך הכל הרכבת כן השתפרה בשירות ומבחינת הזמנים.

קרן ברק: לא נכון, הרכבת התדרדרה.

קרן ברק: שעות הפעילות של הרכבת - -

מרב מיכאלי: השעות שבהן הרכבת לא פועלת זה בגלל החשמול.

מרב מיכאלי: פרויקט החשמול הוא פרויקט לאומי ממדרגה ראשונה שלא אני התחלתי, יש לי זכות להמשיך.

מרב מיכאלי: השר סמוטריץ' לפניי זירז את מה שאנחנו דוחפות ודוחפים בכל הכוח, את המשך החשמול לדרום, דבר חשוב בצורה בלתי רגילה.

מרב מיכאלי: אין מנוס מזה שהרכבת צריכה בתקופות מסוימות ובשעות מסוימות לא לפעול, כדי שאפשר יהיה להעביר אותה להיות רכבת חשמלית, נקייה, מתקדמת, טובה יותר.

מרב מיכאלי: מהרגע שנכנסתי למשרד התחיל שירות של היסעים ושאטלים במקום הקווים האלה.

מרב מיכאלי: לקח לזה זמן להיכנס לאיזו שגרה, אבל עכשיו זה כבר פרוטוקול מחייב.

מרב מיכאלי: בכל מקום שבו לא יהיה קו בגלל החשמול תהיה תוספת שירות של היסעים ייעודית, עם יידוע באתר.

קרן ברק: מתי החשמול אמור להסתיים?

מרב מיכאלי: לחשמול ייקח עוד זמן להסתיים.

קרן ברק: למי שרגיל לרכבות, נניח בין חיפה לתל-אביב, את אומרת שעוד 10 שנים לא יהיה?

מרב מיכאלי: לא עוד 10 שנים.

מרב מיכאלי: נבקש מהרכבת, הם יעבירו לך את התכנון.

מרב מיכאלי: אנחנו עושות ועושים כמיטב יכולתנו לזרז את זה.

מיכל פרנק: נתנו פה את הדוגמה של מודיעין.

מיכל פרנק: אנחנו שמחות מאוד ש"קשת מודיעין" תצטרף לקו המהיר לירושלים.

מיכל פרנק: זה אמור להיות בינואר 2022, ואז זה גם חוזר לפעילות מלאה.

מרב מיכאלי: יש תכנון של מסילת הרכבת עד קרית שמונה, ויש הכפלת מסופים לתחבורה ציבורית.

מרב מיכאלי: דיברנו על חשיבות המסופים בשביל שנוכל להכפיל את שירות התחבורה הציבורית בצפון.

מרב מיכאלי: אנחנו מדברות על השלמה של המטרונית עד עכו ועל נתיב רב תפוסה עד נהריה.

מרב מיכאלי: אנחנו מדברות בדרום על תכנון מתקדם של הרכבת הקלה בבאר-שבע, על תכנית אב לתחבורה בבאר שבע והסביבה שזה דבר שבירושלים אנחנו רואות ורואים איך הוא מוכיח את עצמו בצורה בלתי רגילה.

מרב מיכאלי: זה גם עולה בקנה אחד עם המחויבות שלי להתחיל תכנון, ביצוע ושילוב תחבורה עירוני מתקדם ככה שרשויות מקומיות בכל רחבי הארץ יעבדו בשיתוף פעולה בצורה שתשפר דרמטית את ההפעלה של הנתיבים והכלים שעומדים לרשותנו כבר עכשיו.

מרב מיכאלי: זה דבר שנבנה אותו מלמטה תוך כדי בניית אמון ושיתופי פעולה בין הרשויות.

מרב מיכאלי: השקעה מאוד מאסיבית צפויה לנו בישובים הבדואים, בוודאי ובוודאי בצפון.

מרב מיכאלי: זה בתוך התכנית של החברה הערבית הצפויה לעכשיו.

מרב מיכאלי: המשרד הזה הוא משרד ענק, יש לו הרבה זרועות.

מרב מיכאלי: לא דיברנו על כל התפעול הימי שלו.

מרב מיכאלי: יש לנו עוד הרבה מאוד דברים שאנחנו נבוא אליכם לאורך הקדנציה הקרובה, הרבה תכניות שאני מאוד אשמח בשיתוף הפעולה שלכם לקדם.

מרב מיכאלי: זאת באמת רק ההתחלה.

מרב מיכאלי: אני שמחה שהמאסה של התקציב שמתווספת למשרד הולכת לשרת את התחבורה הציבורית, הולכת להרבה יותר אזרחיות ואזרחים בכל הארץ, ובזה אני מאוד שמחה על התמיכה והעזרה שלכם.

ינון אזולאי: בכל זה לא הזכרת את המגזר החרדי, שזה שוויוניות אצלך.

אלכס קושניר: התכניות שהצגתם פה, ויש גם תכניות אחרות שלא הצלחתם להציג בגלל חוסר הזמן, בסופו של דבר יביאו לתוצאה.

אלכס קושניר: אינדיקציה לזה תהיה שכשנבוא לאשר את התקציב הבא נתחיל אותו בזמן כי נעמוד בפחות פקקים.

אלכס קושניר: תודה רבה לך על הסבלנות, אני בטוח שחברי הכנסת יקבלו תשובות פרטניות מהלשכה וגם מהמנכ"לית ומהשרה.

אלכס קושניר: תודה רבה.