ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 24, פרוטוקול מספר 30, 2021-10-18 08:00

שרן השכל: צהריים טובים לכולם, אני שמחה לפתוח את ועדת החינוך, התרבות והספורט בדיון מיוחד שקבענו היום לעניין "ליקויים בתנאי אחזקה של תרנגולות מטילות".

שרן השכל: ועדת החינוך, למי שלא מכיר, גם אמונה על חוק צער בעלי חיים.

שרן השכל: נפל בחלקי הכבוד הגדול לדאוג לנושא הזה.

שרן השכל: חשוב לי לומר, הנושא הזה מאוד קרוב לליבי.

שרן השכל: כמי שהייתה פעילה במשך שנים, כמי שגם בעשייה הפרלמנטרית שלה, חשוב לה לדאוג לחירויות, לזכויות, לרווחת בעלי החיים.

שרן השכל: אני מאוד שמחה שהחקיקה עצמה נמצאת בוועדה שלי.

שרן השכל: לאור הימים האחרונים, לאור תחקירים שעלו בימי האחרונים בעניין אחזקה של תרנגולות מטילות, ופרסומים בתקשורת, החלטתי לקיים את הדיון בנושא, ובאמת, אקבל מהגורמים המקצועיים את חוות הדעת שלהם מה נעשה בעניין, לאן אנחנו מתקדמים, משום שאני יודעת שהדבר הזה נגרר לאורך שנים.

שרן השכל: כבר שנים שמדברים על תקנים, על תקן, איזשהו חיוב לאיזושהי רווחה מינימלית לאותם בעלי חיים שמשתמשים בהם בתעשיית האוכל, והדבר פשוט לא נעשה.

שרן השכל: לא זז.

שרן השכל: בדיון ראשון מזה מספר דיונים שאנחנו נקיים על מנת לוודא שבחודשים הקרובים אנחנו או מתקינים תקנות, או משנים את החקיקה, או עושים משהו על מנת לוודא שאותם מקרים נוראיים שאותם ראינו בחדשות, אותם מקרים שנאספים על-ידי מתנדבים, ועל-ידי פעילים שמשקיעים את כל חייהם למען בעלי חיים, שמגיעים אלינו בצורה ממש מחתרתית, משום כשאני מגיעה כחברת כנסת לאיזושהי רפת, לאיזשהו מקום, פתאום הכול נראה מאוד נקי ויפה כשאנחנו מגיעים בצורה רשמית.

שרן השכל: אבל כאשר אותם פעילים שבאמת עושים עבודת קודש, מצליחים בדרך סמויה להוציא מראות, צילומים, וידאו מזעזעים.

שרן השכל: אני לא חושבת שאף אחד היה רוצה שמישהו יישב לידו במהלך ארוחת הצהריים ויספר לו את הסיפור הנורא והמזעזע שאותו בעל חיים עבר עד שהוא הגיע לצלחת שלו.

שרן השכל: התפקיד שלנו פה בוועדה הוא לוודא, באמת, הלוואי והיינו יכולים לעודד יותר צמחונות, טבעונות בדרכים כאלו ואחרות.

שרן השכל: אבל יש לנו אפשרות בעצם להשפעה על הבחירה של כל אחד ואחד גם בדרך של חינוך, וגם בוידוא שאותם בעלי חיים עוברים את הסבל המינימלי ככל שניתן כאשר הם מסיימים את חייהם בצורה שלדעתי צורה באמת מזעזעת – זו לא הבחירה שלי, ואני לא בוחרת להעביר אותם את הסבל הזה.

שרן השכל: אבל מתפקידי כחברת כנסת באמת לוודא.

שרן השכל: אנחנו שומעים על חוק "צער בעלי חיים" ומעבירים אותם את אותו הסבל המינימלי בתוך התעשייה הזו שהיא באמת תעשייה אכזרית.

שרן השכל: נשמח עם המ.מ.מ.

שרן השכל: על מנת לבוא ולספר לנו קצת, ולעשות לנו סקירה קצת על המחקר שאותו ביצעתם, ולהציג בפנינו נתונים.

שרן השכל: לאחר מכן, אני אשמח ש"אנימל" ו"תנו לחיות לחיות", יציגו באמת את הדברים ואת התחקירים.

שרן השכל: גם "קירות שקופים", רוצים להציג.

שרן השכל: ולאחר מכן, אשמח לשמוע את התגובה של משרד החקלאות, ומשרד להגנת הסביבה.

אלירן ורד: אני מהמרכז למחקר והמידע של הכנסת.

אלירן ורד: אנחנו נתבקשנו לכתוב מסמך עדכון בנושא הזה, אחרי שכתבנו מסמך מאוד מפורט בשנת 2019, שכלל גם התייחסות להסדרה של הנושא בכמה מדינות בעולם, וגם להתייחס למגמות המסחריות בנושא הזה.

אלירן ורד: בקיץ האחרון אנחנו נתבקשנו על-ידך לערוך עדכון תמציתי שמתמקד במידע בנוגע להתקדמות הרפורמה בארץ, ועדכון של נתונים זמינים מהעולם.

אלירן ורד: בעדכון הזה האחרון שעשינו, לא בדקנו בצורה מקיפה הסדרה או חקיקה, וזה נושא למסמך אחר, וזה גם יותר תחום של המחלקה המשפטית.

אלירן ורד: אנחנו מתמקדים פה באמת ברפורמה שהייתה בארץ, במצב שלה היום, ובהשוואה לנתונים שאנחנו מכירים מאירופה שניתן להביא אותם.

אלירן ורד: בישראל ישנה הרפורמה בנושא, זה בעצם המסגרת פה שהוחלט עליה ב-2007, החלטת ממשלה, ועד היום היא לא ממש יושמה.

אלירן ורד: אבל אני רוצה להתחיל את ההצגה של הנושא דווקא מאירופה, שם בעצם כבר בשנת 1999, התקבלה דירקטיבה של האיחוד האירופי שמסדירה את הנושא בכל המדינות, אז קצת על הדירקטיבה, כי זה הרקע בעצם גם למה שקרה אחר-כך בארץ.

אלירן ורד: בגדול, בלי להיכנס יותר מדי לדקויות, הדירקטיבה הבחינה בין כמה סוגים של לולים, והסדירה את התקנים עבורם.

אלירן ורד: מבחינת לולים עם כלובים, היא הבחינה בין כלוב רגיל, מסורתי, סוללה, ולצורך העניין, אנחנו מתייחסים לאותו דבר שלגביו היא החליטה שהוא יוצא מחוץ לחוק בכל המדינות עד 2012.

אלירן ורד: היא הבחינה אותו מכלוב מאובזר שיש בו עוד כמה מתקנים שמשפרים את חיי העופות, ובו נקבע מינימום של 750 סמ"ר למטילה.

אלירן ורד: הכלוב הזה הפך להיות הכלוב התקני, זאת אומרת, זה התנאים המינימליים לעופות, למטילות באירופה.

אלירן ורד: מלבד זה גם הגדירה גם את התקנות למערכות אלטרנטיביות שפה הם הבחינו בין שלוש קטגוריות – לולי מעוף, לולי חופש, ולולים אורגניים.

אלירן ורד: לולי מעוף, רק בשביל לסבר את האוזן, התרנגולות הן לא בתוך כלובים, אבל הן מוחזקות בתוך מבנה, כמו אסם או סככה.

שרן השכל: רק שאלה בקשר לדירקטיבה, כיצד הם אוכפים את זה?

שרן השכל: זאת אומרת, אסור להם להקים על אדמה אירופאית, או אסור גם לייבא ביצים שלא הוגדרו על-פי התקן לתוך אירופה.

אלירן ורד: האמת, שאני לא יודע לגבי יבוא לתוך אירופה, אבל כל המדינות בעצם אכפו את זה.

אלירן ורד: כבר ב-2016, לא היו יותר מדינות, לצורך העניין על-פי דיווחים שלהם.

אלירן ורד: אין מדינות שמגדלות בכלובים רגילים, יש רק כלובים "מועשרים".

אלירן ורד: עוד מעט נציג את הנתונים לגבי כמה כלובים וכמה חופש וכו'.

אלירן ורד: אני לא יודע לגבי יבוא, אני יודע שיש גם חוק שמלבד הדירקטיבה הזאת, גם דירקטיבה שנוגעת לסימון של ביצים, ואז חייבים, באמת, על כל ביצה צריך להיות מסומן אם זה כלוב, אם זה חופש, אם זה אורגני - את מכירה את הנושא.

אלירן ורד: אני לא יודע לגבי יבוא לאירופה.

אלירן ורד: אני מניח שגם יש על זה איזושהי אכיפה.

אלירן ורד: אני לא חושב שהם מייבאים חופשי בו זמנית כשהם אוסרים לגדל גידולים.

שרן השכל: אי אפשר בעצם לייבא.

שרן השכל: הרי, הרי הקשיבו לכל המגדלים שמאזינים גם כן לדיון הזה היום, כי אני יודעת שגם אנשי התעשייה והמסחר מאזינים לזה.

שרן השכל: לא תוכלו לייצא ביצים לאירופה, אם לא תעמדו בתקן.

שרן השכל: יש פה הזדמנות בעצם לשינוי.

אלירן ורד: אני לא יודע את זה.

אלירן ורד: באמת הבחינו, כמו שאמרתי, כמה מערכות אלטרנטיביות.

אלירן ורד: מעוף – שזה בתוך מבנה, זאת אומרת, בלי כלובים בתוך מבנה.

אלירן ורד: חופש – גם יש גישה החוצה לחצר פתוחה.

אלירן ורד: אורגני – שזה תקן יותר מחמיר מתייחס למזון של עופות בהיבטים אחרים, אבל שלושת הסוגים האלה הם בעצם נחשבים ללולים ללא כלובים.

אלירן ורד: כמו שאמרתי, עד 2016, כבר לא היו לולי כלובים מסורתיים באירופה.

אלירן ורד: הכלוב הכי מינימלי שמותר, זה כלוב "מועשר", או "מאובזר" כמו שקוראים לזה בארץ.

אלירן ורד: הנציבות מפרסמת מדי שנה.

אלירן ורד: יש מעקב אחרי הנתונים, אחרי ההתפתחות בתחום הזה.

אלירן ורד: אנחנו יכולים לראות פה את נתוני 20/20.

אלירן ורד: נגיע לנתונים לגבי הארץ.

אלירן ורד: הנתונים לגבי אירופה – אנחנו רואים שב-20/20 במסמך הקודם, רוב המטילות היו עדיין בכלובים "מועשרים", עכשיו אנחנו רואים שיש איזושהי תפנית.

אלירן ורד: זאת אומרת, פחות מחצי מהתרנגולות המטילות מגודלות באירופה כבר בכלובים.

אלירן ורד: רוב התרנגולות מגודלות במערכות אלטרנטיביות – לולי חופש, מעוף, לולים אורגניים.

אלירן ורד: הנתונים של ישראל הם נמסרו על-ידי משרד החקלאות, מועצת העוף.

אלירן ורד: אנחנו רואים שבארץ רוב מוחלט של הלולים הם בעצם לולי כלובים, כשרובם – אין לנו בדיוק נתון, אבל ככל הנראה רובם זה לולים מסורתיים.

אלירן ורד: לא הוגדר תקן ללול מאובזר, אז ההנחה היא שזה לולים שאין לגביהם שום הנחיה מסוימת.

אלירן ורד: כאשר יש מעוף וחופש כ-3%, ואורגני כ-2%.

אלירן ורד: כמו שאמרתי, בישראל כאן תקנות דומות לדירקטיבה האירופית שמכירות את סוגי הלולים, מלבד האורגני שזה מוגדר בנפרד בחקיקה של התוצרת האורגנית.

אלירן ורד: לכן לא ניתן להבחין בין חופש למעוף, לבין מסורתי לבין מאובזר.

אלירן ורד: נעבור לנתונים שוב פעם באירופה, תיכף נחזור למה שקורה בארץ.

אלירן ורד: אבל באירופה זה הנתונים לפי מדינות.

אלירן ורד: שיעור התרנגולות המגודלות בלולים ללא כלובים – סימנו את האחוזים במדינות שהן היצרניות הגדולות.

אלירן ורד: אפשר לראות שבין היצרניות הגדולות יש גם את פולין וספרד.

אלירן ורד: שוב, בתוך הסיפור הזה של יבוא ויצוא בתוך אירופה לפחות, זה גם משחק תפקיד הנושא הזה.

אלירן ורד: מצד שני, אפשר לראות גם את גרמניה שהיא יצרנית מאוד גדולה, ו-94% בלולים ללא כלובים.

אלירן ורד: נתונים נוספים אנחנו הסתכלנו גם על ארצות-הברית, בריטניה, עוד כמה מדינות גם בעדכון הזה.

אלירן ורד: לגבי ארצות הברית, מצאנו שהמסמך נכתב לפני כמה חודשים, אנחנו מאז קיבלנו ו"אנימלס" הפנו אותנו לאיזה נתון אחר, אנחנו צריכים לבדוק את זה לעומק, אבל 27%, 32% הם בלולים ללא כלובים.

אלירן ורד: כל המקורות האלה זה של משרד החקלאות האמריקאי.

אלירן ורד: אנחנו עוד צריכים לבדוק אותם.

אלירן ורד: אבל זה פחות או יותר האזור.

אלירן ורד: בבריטניה – 60% מהמטילות מגודלות בלולי חופש, ו-36% בכלובים מתוך הביצים שנארזות שם.

אלירן ורד: יש כל מיני דקויות מאיפה לוקחים את הנתון, ולפעמים זה משפיע על האחוזים, אז אנחנו משתדלים לציין את זה.

אלירן ורד: בישראל, בעצם כמו שאמרתי, הייתה החלטת ממשלה ב-2007, בעקבות התפרצות של שפעת העופות ב-2006, ובאמת, התחילו לעסוק בנושא הזה.

אלירן ורד: הוקם דוח מקצועי במשרד החקלאות, בין השאר הדוח ציין עד שלולי הטלה הם בני עשרות שנים, לרוב, אינם עומדים בדרישות סניטריות מקובלות, ואף אין אפשרות להתאימם לדרישות האלה.

אלירן ורד: רמת הבטיחות הביולוגית בהם נמוכה, הם יוצרים סיכון תברואתי ומפגעי סביבה ורמת יעילותם ואיכות תוצרתם נמוכה.

אלירן ורד: בעצם הרפורמה החליטה על להעביר את כל הלולים למתחמים חדשים, לבנות מתחמים חדשים של לולים.

אלירן ורד: על-פי משרד החקלאות, התגובה שניתנה לנו ב-2018, זה גם התגובה שקיבלנו לאחרונה.

אלירן ורד: המצב הזה פחות או יותר נשאר כמו שהוא, אפילו חמור יותר, כי הרפורמה כאמור לא התקדמה.

אלירן ורד: בשלב מסוים, בעקבות החלטת בג"צ, בעקבות עתירה של ארגוני מגדלים וארגוני הגנת בעלי חיים, בית המשפט התנה את קידום הרפורמה בקביעת תקנות להפסקת מטילות כפי שמתחייב מתוקף חוק "צער בעלי חיים", כיוון שאמרו שאי אפשר להקים מבנים חדשים בלי שקודם כל יקבעו מה התקן החוקי להקמה ולאחזקה ולגידול.

אלירן ורד: במאי 2010, הוגשו לראשונה תקנות לאישור ועדת חינוך.

אלירן ורד: בגדול, המסגרת הייתה דומה למסגרת של דירקטיבה אירופית, אבל בלי אותם תקנים מינימליים, כמו שטח מינימלי למטילה.

אלירן ורד: הוגדר שטח קטן יותר למטילה, וגם לא חייבו מעבר ללולים מאובזרים כמו שהדירקטיבה האירופית חייבה.

אלירן ורד: שוב, אתם רואים את ההתגלגלות מולכם.

אלירן ורד: ביולי 2010, החלטת ממשלה.

אלירן ורד: ב-2013, רואים שזה לא מתקדם, הוקם צוות היגוי, וניסו למצוא צעדים שאפשר לקדם את זה, לתאם מול המשרדים, החקלאות והאוצר.

אלירן ורד: ב-2014, משרד האוצר מפסיק כבר את התקצוב, שוב בגלל חוסר הבנה וחוסר התקדמות של הנושא.

אלירן ורד: דוח מבקר המדינה מתייחס לזה.

אלירן ורד: ב-2016, מוצעות תקנות חדשות מוגשות לוועדת חינוך, הפעם הן קרובות מאוד לתנאים של הדירקטיבה האירופי, מינימום שטח של 750 סמ"ר למטילה בלול מאובזר, וחובה תוך כמה שנים לעבור ללול מאובזר.

אלירן ורד: זאת אומרת, תוך כמה שנים יוצא הלול המסורתי מחוץ לחוק לפי התקנות שהוצאו.

אלירן ורד: התקנות האלה לא מאושרות.

אלירן ורד: הדיון האחרון התקיים בדצמבר 2018, בוועדת חינוך, לא אישרו את התקנות.

אלירן ורד: באחד הדיונים, יו"ר הוועדה הביע עמדה שהעברת התקנות מותנית בהסכמה עם חקלאים.

אלירן ורד: חלק מהעניין היה שגם אחרי שהסכימו האוצר והחקלאות לא הצליחו להגיע להסכמה עם החקלאים על ביצוע של הרפורמה.

אלירן ורד: אז הם מגיעים להסכמה ב-2018, ומסכימים אפילו על תקציב שיועבר – 340 מיליון שקלים לקידום הרפורמה.

אלירן ורד: בעקבות אי-הסכמה של המגדלים, הנושא הזה גם נופל, ואז המשרדים מחליטים לנסות לקדם את זה בצעדים הדרגתיים, שבהתחלה מקצים 50 מיליון שקלים, ואז משרד החקלאות מפרסם נהלי תמיכה גם ב-2019, וגם ב-20/21.

אלירן ורד: פעם בפיתוח של תשתיות, ופעם בתכנון של מתחמים נוספים מחוץ ליישובים.

אלירן ורד: בתוך נהלי התמיכה האלה, אגב, גם הוגדר שטח מינימלי של 750, שוב, התקן הזה נכנס איפשהו.

אלירן ורד: הוגדר תקן מינימלי של 750 סמ"ר למטילה בכלוב.

אלירן ורד: וכן, ניתנו נקודות הטבה ללולים ללא כלובים במסגרת התמיכה המכרזים.

אלירן ורד: ב-20/21 כבר מוצעת רפורמה חדשה במסגרת חוק ההסדרים, כי זה on going – עדיין אין לנו את כל המידע, אבל הרפורמה החדשה מוצעת בחוק ההסדרים, כוללת ביטול של כל מנגנון המכסות, בעצם, כל הפיקוח על הענף.

אלירן ורד: ביטול המכסים על ייבוא ביצים, ובעצם, פתיחת כל הענף לתחרות בינלאומית.

אלירן ורד: אין לנו אפשרות לדעת מה בדיוק זה אומר לגבי הנושא של תנאי האחזקה, מבחינת חופש, כלובים וכו'.

אלירן ורד: במסגרת הזאת מדובר גם על תקציב של 1.1 מיליארד שקלים שיוקצה ליישום הרפורמה.

אלירן ורד: ושוב, אין לנו ידע לגבי תקציב ייעודי שיוקדש לנושא של בניית הלולים כאלה או אחרים.

אלירן ורד: במהלך השנים, בכל זאת, אם לסכם, קודם כל הרפורמה עד היום לא יושמה לחלוטין.

אלירן ורד: התקנות לא אושרו.

אלירן ורד: על-פי משרד החקלאות מרבית הלולים כאמור, גם היום במבנים ישנים וצפופים לא עומדים בדרישות הבסיסיות שמוצבות להם.

אלירן ורד: האגף לרווחת בעלי חיים אז בעצם ציין שהוא מגדיר את השטח המינימלי בהעדר תקנות, השטח המינימלי להחזקת תרנגולות זה 350 סמ"ר למטילה.

אלירן ורד: כיום, לסיכום, במהלך השנים, משרד החקלאות כן קידם תוכניות מיתאר לבנייה של 58 מתחמי לולים חדשים ב-23 יישובים.

אלירן ורד: הוא ציין שקיימת דרישה תקציבית לפיתוח 31 מתחמים נוספים ופתרונות לטיפול - - - על סך 85 מיליון שקלים.

אלירן ורד: במסגרת נוהל התמיכה ב-2019, אושר פיתוח תשתיות של 24 מתחמי לולים חדשים בעלות של 50 מיליון שקלים.

אלירן ורד: כמה מהם צויין כבר שהם ללא כלובים.

אלירן ורד: כמו שאמרתי, במסגרת הרפורמה – 1.1 מיליארד שקלים מתוכנן תקציב לענף ההטלה.

אלירן ורד: ושוב, לא ברור בתוך הרפורמה הזאת איפה נכנס הסיפור של רווחת העופות ותנאי הגידול שלהם.

אלירן ורד: תודה רבה.

שרן השכל: תודה רבה.

שרן השכל: נעבור לדוברים הבאים.

שרן השכל: ארגון "אנימלס".

שרן השכל: בבקשה.

שרן השכל: אפשר לחבר את המצגת.

שרן השכל: רק לוודא גם עם הארגונים האחרים.

שרן השכל: "קירות שקופים", אתם שלחתם את הסרטון?

הילה קרן: כן.

הילה קרן: הוא אמר שהוא לא קיבל אותו.

הילה קרן: שלחתי אותו היום שוב לשני המיילים.

שרן השכל: תוודאי בבקשה.

שרן השכל: "תנו לחיות לחיות", אתם יש לכם מצגת או סרטון?

שרן השכל: – לא.

שרן השכל: אתן בינתיים את זכות הדיבור ל"תנו לחיות לחיות", עד שהם יעלו את המצגת ואת הסרטונים.

ארז וול: בסדר גמור.

ארז וול: אני מניח שאלו דברים שיחקרו גם במצגות ובאימרות של דוברים אחרים כאן.

ארז וול: לעניין החומרים שיש לנו, אני כן יכול להגיד שקיבלנו חומרים שמראים בעיות מאוד קשות בכל העניין של המתת התרנגולות כפי שנעשה שאמור להיעשות במכונה החשמלית בסוף מחזור ההטלה.

ארז וול: לצערי, אני לא יכול להרחיב בנושא, כי הוטל צו איסור פרסום על ההליך.

ארז וול: מה שאנחנו יכולים לדעת, שאין באמת צורך בתחקירים או בכל מידע פנימי סודי או כזה כי תנאי החזקה שיש בפועל אנחנו מכירים.

ארז וול: אנחנו יודעים מה קיים בפועל.

ארז וול: אנחנו יודעים, כפי שהדוח של המ.מ.מ.

ארז וול: הראה שיש כמה דוברים להוסיף עליו, גם בעניין ההתקדמות מהדירקטיבה האירופית, גם בעניין ההתחייבות של הנציבות האירופית לנושא הזה.

ארז וול: אני חושב שכולנו יודעים מה הסטנדרט שמקובל בעולם, מה הסטנדרט שצריך להיות, ואיפה אנחנו נמצאים שזה הרחק מהחוק.

ארז וול: אני לא בטוח איך מגיעים לנתונים או לסטנדרט שאגף רווחת בעלי חיים קבע בהקשר הזה, בהתחשב הזה שהסטנדרט צריך להיות סטנדרט שהוא גבוה בהרבה, ושזה לא משנה אם יש תקנות או אין תקנות לצורך העניין הזה, כי החזקה בתנאים שהם תנאים כאלה של 350 בין 750 היא החזקה בתנאים שהם נוגדים את חוק צער בעלי חיים ואת איסור ההתעללות הבסיסי שבו.

ארז וול: מכיוון שיש לנו חלופות שהן חלופות ראויות כי שנפסק גם בבג"צ בעניין פיטום האווזים, בעניין חמת גדר.

ארז וול: המבחנים הם מבחנים של מידתיות, והתקנות חייבות לבטא את זה.

ארז וול: התקנות שהונחו בעבר, גם עם ה-750, גם עם הכלובים המאוסדרים שאנחנו רואים שהאיחוד האירופי זז מהדבר הזה, כי דבר שזה לא הכיוון, וברור גם לשלל תאגידים ברחבי העולם, כולל תאגידים שפועלים בישראל שהכיוון הוא לביצים שגודלו אך ורק בלולים ללא כלובים – זאת השאיפה שצריכה להיות.

ארז וול: קושי שעולה הרבה פעמים, שאין איזושהי ציפייה שהזווית הכלכלית שהרפורמה תקדים ותסדיר את הדברים שצריכים להיות מוסדרים בתקנות צער בעלי חיים.

ארז וול: אנחנו רואים לאורך ההיסטוריה אחרי מאבקים רבים, כשהתקנות מותקנות, הצרכים הכלכליים עוקבים אחריהם.

ארז וול: אנחנו רואים שיש התאמות שצריכות להיות.

ארז וול: אפשר לקבוע את מסגרת הזמנים הרלבנטית לנושא הזה, וזה מה שצריך לעשות, וזה מה שצריך לקחת בחשבון.

ארז וול: זאת השורה התחתונה – תקנות "צער בעלי חיים", צריכות לבטא את הסטנדרט הראוי לפי הוראות חוק "צער בעלי חיים" כפי שקבעה הכנסת, כפי שקבעו בתי המשפט, וזה הכיוון שצריך ללכת אליו.

ארז וול: לא צריך לצפות שהרפורמה תתקן את הכול.

ארז וול: ולא צריך לעשות את כל התיאומים הכלכליים מראש, לקבוע סטנדרטים זה דבר שצריך לעשות אותו מראש, ושהוא צריך להכתיב את המדיניות.

ארז וול: זאת עמדתנו, ונדמה לי שיש פה לא מעט גורמים שמסכימים שזה הכיוון שצריך ללכת אליו גם מבחינה סביבתית, גם מבחינת בריאות הציבור, שכמובן מבחינת ריווחת בעלי חיים שחשוב לזכור שהיא בבסיס של כל העניין.

שרן השכל: תודה רבה על הדברים.

שרן השכל: מצגת, בבקשה אם אפשר להעלות אותה.

הילה קרן: תודה שרן.

הילה קרן: בעצם כלובי הסוללה הישנים שרווחים בישראל שמוחזקות בהם מיליוני תרנגולות, הם נחשבים לאחד מצורות ההתעללות - - - הכליאה בכלובים נחשבת לאחת מצורות ההתעללות הכי קשות שיש, ולכן, הם נאסרו לשימוש בכל מדינות האיחוד האירופי, ובתשע מדינות ארצות הברית.

הילה קרן: אלה תמונות שצילמנו בספטמבר, בסיור שבו שר החקלאות התחייב לשים סוף לכלובים.

הילה קרן: אפשר לראות היטב בתמונות את הצפיפות ואת הפגיעה הגופנית בתרנגולות, אבל מעבר לזה, יש גם מצוקה קשה, כי בכל סוג של כלוב, גם בכלובים החדשים יותר, התרנגולת לא יכולה לבטא שום התנהגות טבעי.

הילה קרן: מה זה אומר התנהגות טבעית של תרנגולות - תיכננתי להראות לכם סרטון קצר שמסביר את זה.

הילה קרן: אגיד באופן כללי שתרנגולת זאת חיה סקרנית, ובתנאים טבעיים היא מעבירה את רוב הזמן בחיטוט בקרקע והתנהגויות של חיפוש אחר מזון.

הילה קרן: זה דחף מאוד חזק בכלובים כשאין במה לנקר.

הילה קרן: אנחנו רואים תרנגולות שמנקרות אחת את השנייה.

הילה קרן: נכנסות לסטרס.

הילה קרן: בתנאים טבעיים, תרנגולות מתנקות באמבטיות חול, מתפלשות בחול.

הילה קרן: בכלובים אין להן אפשרות לעשות את זה, וזה גורם להן לפציעות בעור.

הילה קרן: יש להן דחף עז להטיל בפרטיות.

הילה קרן: בלילה לנוח על מוט.

הילה קרן: הנציג של המ.מ.מ.

הילה קרן: הזכיר את הכלובים המאובזרים, שבעצם התקן הנמוך ביותר שנקבע במדינות שנדרשו לסוגיה הזאת, זה תקן שהוא נחשב היום מיושן.

הילה קרן: בעצם מדובר בכלובים שמקצים 750 סמ"ר לתרנגולת, שזה כלוב – 25 על 30 ס"מ, קצת יותר מדף A4 והם כוללים כמה אביזרים שנועדו לאפשר לתרנגולת לענות על חלק מהצרכים הטבעיים שלה.

הילה קרן: אבל מחקרים בתחום, והניסיון המקצועי שנצבר באירופה מאז מראים שהם נכשלו במבחן התוצאה, והם לא מצליחים לספק את הצרכים הטבעיים של התרנגולות.

הילה קרן: ולכן, היום המגמה בעולם היא לעבור לתקן מתקדם יותר של לולים ללא כלובים.

הילה קרן: באמת חבל שאני לא יכולה להראות לכם את הסרטון, נקראים לולי אסם שהם במפלס אחד, או לולי מעוף שהם בנויים לגובה בכמה מפלסים.

הילה קרן: באופן הזה הם גם חוסכים בשטח, כי הם מאפשרים לתרנגולת גם ללכת על הריצפה ולהתפלש במצע שיש שם, וגם להתעופף בין המפלסים ולהטיל ביצים בתאי ההטלה.

הילה קרן: איסוף הביצים מתבצע באופן ממוקד על פס נע.

הילה קרן: 16 מדינות החליטו להפסיק את השימוש בכל סוגי הכלובים – שורה של מדינות באירופה, ושורה של מדינות בארצות הברית.

הילה קרן: לרבות מהמדינות בארצות הברית, התקן חל גם על הביצים שנמכרות, זאת אומרת, הוא חל גם על הביצים המיובאות ממדינות אחרות.

הילה קרן: היו ניסיונות של התעשייה להסדיר את החקיקה הזאת בבתי המשפט, והעתירות נדחו בכל הערכאות, כולל בבית המשפט העליון הפדרלי שבעצם אישרר את החקיקה.

הילה קרן: ברמת האיחוד האירופי, התקבלה לאחרונה ברוב מוחץ בפרלמנט החלטה לקדם חקיקה שתאסור על כל סוגי הכלובים שתאריך היעד הוא 2027, זה ממש או-טו-טו, ונשקלות גם שם הגבלות על היבוא.

הילה קרן: האמת שאת הנתונים האלה אתם מכירים מהמ.מ.מ.

הילה קרן: כבר היום באירופה, רוב התרנגולות מוחזקות בלולים ללא כלובים, וזה גם כתוצאה ממגמות חקיקה, וגם כתוצאה ממגמות תאגידיות.

הילה קרן: יש יותר מ-2,000 תאגידים בעולם שהתחייבו להוציא ביצים מכלובים משרשראות האספקה שלהן.

הילה קרן: זה כולל יצרניות מזון, בתי מלון, חברות קייטרינג, רשתות קמעונאות גדולות.

הילה קרן: וחלק מהתאגידים האלה גם פועלים בישראל, אפשר לראות בשקף הבא.

הילה קרן: תזהו חלק מהלוגו כאן – תאגידים כמו נסטלה, יוניליוור, חברת הקייטרינג בארץ, הם תאגידים שפועלים בארץ, והם הצטרכו ליישם גם כאן את המדיניות הבין-לאומית ולהיפתר מביצי כלוב.

הילה קרן: איריס, שיושבת כאן לידי, מנהלת אחריות תאגידית אצלנו, והיא עומדת בקשר עם התאגידים האלה על מנת לוודא שההתחייבות תיושם.

הילה קרן: יש גם רשתות מסעדות שחלקם כבר השלימו את המעבר.

הילה קרן: כמה מלים על בריאות הציבור שארז הזכיר.

הילה קרן: יש יתרון למעבר ללולים ללא כלובים גם מהבחינה הזאת.

הילה קרן: אנחנו רואים גם באירופה וגם נתוני הניתור בישראל מצביעים על כך שבלולים בלי כלובים, יש הרבה פחות סלמונלה.

הילה קרן: קצת על המודעות הציבורית.

הילה קרן: סקר של מכון גיאו-קרטוגרפיה שנערך בדיוק לפני שנה, הראה ש-89% מהישראלים סבורים שצריך לאסור לולי כלובים.

הילה קרן: ראינו נתונים מדהימים בסקר הזה.

הילה קרן: באמת, מודעות מאוד גבוהה.

הילה קרן: כמה מלים לסיכום.

הילה קרן: צריך לגבש חקיקה שתאסור על כלובים, פשוט, כי מדובר באחת מצורות ההתעללות הכי קשות שיש.

הילה קרן: החקיקה הזאת נדרשת גם כדי ליישר קו עם המגמות הגלובליות וגם עם חוק צער בעלי חיים הישראלי.

הילה קרן: זה באמת המינימום, חשוב להדגיש שאנחנו לא מדברים כאן על תנאים טובים לתרנגולות, גם לולים בלי כלובים הם לולים תעשייתיים שרחוקים מאוד מלספק תנאים ראויים לבעלי חיים, וגם בהם יש פגיעה בתרנגולות, אבל היא פחותה משמעותית.

הילה קרן: החקיקה הזאת כפי שארז אמר, היא נדרשת ללא שום קשר לרפורמה שמדברים עליה כבר שנים.

הילה קרן: אבל על אחת כמה וכמה אם הרפורמה תצא לפועל.

הילה קרן: כי לפני שמאפשרים בנייה של לולים חדשים, צריך לקבוע סטנדרט מינימלי להחזקת התרנגולות, זה בעצם נקבע בהחלטה של בג"צ שהקפיא את המתווה הקודם של הרפורמה.

הילה קרן: נערכו בוועדה הזאת לאורך השנים המון דיונים בקליטת התקנות, נדמה לי ש-12 דיונים.

הילה קרן: לאורך השנים, חברי הכנסת שסירבו לאשר תקנות שמאפשרות כלובים.

הילה קרן: נקודה מאוד חשובה – כשנקבע תקן, חשוב מאוד להחיל אותו גם על הביצים המיובאות כדי לא ליצור סטנדרט כפול.

הילה קרן: אנחנו לא רוצים שההתעללות פשוט תעבור למדינות אחרות, וזה כמובן אינטרס של התעשייה המקומית, וכמו שראינו, יש לזה הרבה תקדימים בעולם, בשורה של מדינות בארצות הברית.

הילה קרן: אנחנו מאוד שמחות שבלשכת השר יש רוח חדשה ונכונות לקדם את הנושא הזה.

הילה קרן: ושבוועדה יש נכונות ונחישות לשים סוף להתעללות החמורה הזאת.

הילה קרן: אנחנו מקוות שבעבודה משותפת, סוף סוף אפשר יהיה לקדם את השינוי הזה.

שרן השכל: נהדר.

שרן השכל: תודה רבה.

יסמין פרידמן: האמת, שכמובן כל החומר הזה לא חדש לי.

יסמין פרידמן: בתור נבחרת ציבור, זה ממש מביך אותי לראות את ההשתלשלות מ-2007 ועד היום.

יסמין פרידמן: קשקשת, קשקשת, קשקשת - וכלום לא נעשה.

יסמין פרידמן: אני כל כך מבינה אתכם.

יסמין פרידמן: אתם צריכים לעזוב, לוותר על יום עבודה, לרוץ לפה לכנסת לשבת בוועדות 12 פעמים - לדון באותה הדבר, אבל כלום לא קורה.

יסמין פרידמן: ממש צר לי.

יסמין פרידמן: צר לי עליכם, אני מתנצלת בשם – לא יודעת אפילו בשם מי.

יסמין פרידמן: סליחה.

יסמין פרידמן: אני כן אומר שהגשתי כבר הצעת חוק למעבר ללולי מעוף עד 2027, כולל כל מה שקשור ליבוא, לא יהיה יותר יבוא מלולים שהם לא לולי מעוף.

יסמין פרידמן: גם אם הדבר הזה יעבור ברפורמה, ואני באמת מקווה שהיא תעבור יחד עם הרפורמה, ומוקצה שם כסף לטובת הנושא הזה, עדיין אני חושבת שחשוב להעביר חקיקה.

יסמין פרידמן: אנחנו לא יודעים מה יהיה, זה צריך להיות בספר החוקים.

יסמין פרידמן: צריך להבין שלשם העולם הולך.

יסמין פרידמן: אין שום אלטרנטיבה אחרת מכל הבחינות.

יסמין פרידמן: אין היום לול שלא עובר על חוק צער בעלי חיים, ואף אחד לא יכול לאכוף את זה.

יסמין פרידמן: ולכן, החקיקה הזאת חשובה.

יסמין פרידמן: אני מקווה שנצליח להעביר אותה בלי יותר מדי בעיות.

יסמין פרידמן: לדעתי, שרן, את גם חתומה עליה של מעבר ללולי מעוף עד 20/27 של כל הלולים, ואיסור יבוא של ביצים לארץ אם זה לא מלולי מעוף.

שרן השכל: תודה רבה, יסמין.

קרן ברק: קודם כל, גילוי נאות, בעברי עבדתי הרבה עם מועצת הלול, ומאוד קרובה לחקלאים מהצפון.

קרן ברק: אנחנו מחוברים לרפורמה מאוד ותיקה שמי שעצר אותה, לצערי הרב, דווקא זה הארגונים.

קרן ברק: זאת אומר, היא תוקצבה לפני למעלה כמעט עשור, אבל הייתה רפורמה עם הרבה מאוד כסף שהאוצר שם עליה כמה מאות אלפי שקלים רציני, שהייתה אמורה לצאת בשיתוף פעולה עם החקלאים.

קרן ברק: מי שעצר את זה, זה הכול ארגוני הסביבה שלא הסכימו, אנחנו רק מנסים לשחזר את התקצוב ההוא שניתן.

קרן ברק: במדינת ישראל כל אחד יכול להיות טבעוני, צמחוני – מה שהוא רוצה, אני כמובן לא זה ולא זה, וגם אין לי שום עניין שהמוצר הזה שנקרא בשר ועופות התייקר עבור כל האוכלוסייה, זאת אומרת, כל הזמן צריך לשים את זה אחד מול השני, אפשר כמובן לייקר את זה בשביל רווחת העופות, אם זה מתייקר באחוזים קטנים, זאת אומרת, עלות מול תועלת בכיף, אבל לא שזה יהפוך להיות מוצר פרימיום, ושזה יהיה מוצר לכל בית.

קרן ברק: בחווייה שלי, ותמיד אמרתי שאנחנו נשמח מאוד שהתנאים יהיו טובים יותר לכולם.

קרן ברק: דרך אגב, ברגע שזה תנאים יותר טובים – גם בריאות הציבור נשמרת ככה, ולכן, זה תמיד עדיף.

קרן ברק: רק שמי שצריך לשים כסף זו הממשלה.

קרן ברק: ואם אתן יודעות חברות בממשלה להביא את הכסף שהיה כבר, שוב אני אומרת, הוא כבר היה בעבר, והוא פשוט נמחק עם השנים בגלל כל ההערות, הוא פשוט עבר מתקציב, לתקציב ופשוט נעלם.

קרן ברק: אז אם אתם חושבים להביא את זה, אני חושבת שזו תהיה בשורה ממש טובה.

שרן השכל: תודה רבה לך, חברת הכנסת קרן ברק.

שרן השכל: אני רק אגיד, שאחת הבעיות העיקריות היא שבסופו של דבר, כשאת נותנת לפעמים עוף בשקל, אז גם עוף מגיע עם סלמונלה ועם מחלות מאוד נוראיות.

שרן השכל: מעבר למחלות האלה שבסופו של דבר יש רגולציה אדירה על כל כך הרבה מוצרים שכן מייקרת אותה, אבל ספציפית בעניין של בעלי חיים כאילו שכחנו לחלוטין את זה, וזה בסדר לראות אותם מסתובבים עם רגל אחת, או עם עין פקועה, או עם מקור מנוקר.

שרן השכל: אבל העיקר שדווקא עליהם פתאום לא תהיה רגולציה.

קרן ברק: בדיוק הפוך.

קרן ברק: את ראית שזה בסוף פוגע באמת בבריאות.

שרן השכל: זה לא רק בבריאות.

שרן השכל: גם מי שיפגע מזה בסופו של דבר הכי הרבה, זה יהיה החקלאים.

שרן השכל: אם הם לא כרגע עוברים לסטנדרט בסיוע, ובעזרה, אז הם בסוף לא יוכלו לייצא, ואנחנו נצטרך - - -

קרן ברק: אבל שרן, אני לא מבינה על מה הוויכוח.

קרן ברק: אני מסבירה לך שכל הסיפור הוא כסף.

קרן ברק: זה צריך מצ'ינג.

קרן ברק: זה צריך להיות שהמדינה והחקלאים יעשו משהו אחד השני, זה היה בעבר.

קרן ברק: מי שעצר זה לא - - -

שרן השכל: יש אפשרות והיו הצעות גם בהתחלה לבוא בסוג של סיוע מסוים.

שרן השכל: אני אתן למשרד החקלאות להציג את הדברים שעמדו ממש בכנסת ה-20, שלצערי, לא התקבלו על ידי כל הלולנים.

קרן ברק: ממש לא, הגודל של התא אז זה מה שעצר, ולכן, היה פעם תקציב, והאוצר שם - - - מאוד קשה להביא כסף - - -

שרן השכל: זה לא מדויק.

שרן השכל: להבדיל משתיכן אני הייתי פה.

שרן השכל: עם כל הכבוד, אני הייתי פה בכנסת ה-20.

קרן ברק: זה היה הרבה לפני הכנסת ה-20.

שרן השכל: אני מבקשת לא להתפרץ לדבריי, אני מדברת עכשיו.

שרן השכל: אני אומרת לך, שאני קיימתי פה דיונים בכנסת ה-20 גם בוועדת כלכלה, ואנחנו הצענו מתווה שלמעשה משפה את הלולים החדשים, ניסינו להגיע להסכם הזה.

שרן השכל: ואת יודעת מה, חלקם רצו.

שרן השכל: היו כאלה שבאו ואמרו שהם מעוניינים כי הם הבינו שהם לא יוכלו להתחמק מזה לאורך זמן, ושבסוף זה יפגע בהם.

שרן השכל: אבל את יודעת מה, כמו שאת רואה מה-מ.מ.מ.

שרן השכל: ש-95% מכל החקלאים הם בכלובי סוללה נוראיים, אכזריים, הם פשוט תקעו את זה, ועצרו את זה, ולא הסכימו לזה.

שרן השכל: אז עם כל הכבוד שם הייתה הבעיה.

שרן השכל: לא להפעיל את זה פה על - - -

קרן ברק: זה פשוט לא נכון.

קרן ברק: עובדתית לא נכון.

קרן ברק: בבקשה, ארגון "קירות שקופים" טל גלבוע.

קרן ברק: בבקשה.

טל גלבוע: אני רוצה לציין שמעבר לעובדה שאני מייסדת את עמותת "קירות שקופים", אני עבדתי, תמיד אני נוהגת לומר שירתי.

טל גלבוע: עבדתי במשרד ראש הממשלה כיועצת ראש הממשלה נתניהו לזכויות בעלי חיים.

טל גלבוע: היה תקציב של 350 מיליון, הלולנים לא הסכימו לקבל אותו.

טל גלבוע: הכסף של כולנו – 50 מיליון מתוך הכסף הזה נלקח כדי לבנות ריצפה, ומאז, זה שום דבר.

טל גלבוע: וצריך לזכור, עם כל הכבוד שמדברים על כספים וכו', בלי שיתוף פעולה של הלולנים, של משרד החקלאות, של חברי הכנסת – שום דבר לא יקרה.

טל גלבוע: חייב פה שיתוף פעולה.

טל גלבוע: יחד עם זאת, בואו נדבר על הדבר האמיתי.

טל גלבוע: בבקשה, אפשר את הסרטון.

טל גלבוע: אלה הלולים של ה-750.

טל גלבוע: כל מטרת הסרטון היא להראות את ההבדל בין ה-350, עכשיו עברנו ל-750.

שרן השכל: פשוט אין מקום לזוז, אין מקום לנשום, בטח שלא לפרוס כנפיים, שלא לדבר על ללכת.

טל גלבוע: מטרת הסרטון היא מאוד פשוטה – להסביר שמדינת ישראל, המדינה הטבעונית ביותר בעולם.

טל גלבוע: המדינה שזכויות בעלי חיים זה אחד הדברים באמת המרכזיים פה.

טל גלבוע: אנחנו מצליחים להוציא המוני אנשים לרחוב תנועה הולכת וגואה.

טל גלבוע: מדינת ישראל מתנהלת כמדינת עולם שלישי בכל מה שקשור לתנאי כליאת תרנגולות.

טל גלבוע: בלי להיות טבעי, בלי להיות צמחוני, אנשים בכלל לא יודעים שהתעשייה הזאת היא תעשייה רעה ואכזרית.

טל גלבוע: את כל הנתונים שיש לנו משנת 2015 ממשרד החקלאות, מאז אין לנו נתונים חדשים, גורסים עשרות אלפי אפרוחים כל יום זכרים כי אין מה לעשות איתם.

טל גלבוע: כל התרנגולות אתם ראיתם שאין להן מקור, כי פשוט קוטמים להן את הקצה של המקור, כי הן מפתחות התנהגות של קניבליזציה שאין להן אפילו איך לברוח מהדבר הזה.

טל גלבוע: אז מעבר לעובדה שמדובר בתעשייה אכזרית ביותר, אנחנו לא יכולים לזרוק את כספי הציבור.

טל גלבוע: אם אנחנו ניקח את התקציבים האלה שאתם – הלוואי ויש אותם, ופשוט נזרוק אותם על לולים שהם לא לולים ללא כלובים, אנחנו מועלים בכספי הציבור, זה לפני הכול בלי להיות צמחוני ובלי להיות טבעוני, נתחיל בזה.

טל גלבוע: בשנה שעברה אנחנו מנענו 90 מיליון שקלים לבניית לולים עם כלובים.

טל גלבוע: אנחנו לא הסכמנו ללכת עם הדבר הזה שמשרד החקלאות דרש עוד כספים ועוד כספים, במטרה לכלוא עוד תרנגולות, לא הסכמנו לזה.

טל גלבוע: בוועדת הכלכלה שהיינו בפעם הקודמת כשחבר הכנסת מרגי עמד בראשה, הגענו ל-50% מהמכסות החדשות ללולים ללא כלובים.

טל גלבוע: אני רוצה לספר לכם את הדבר המרכזי שקרה אחרי הדבר הזה.

טל גלבוע: למרות שאני עבדתי כיועצת זכויות בעלי חיים, אני כל היום קיבלתי מיילים מלולנים, כולל מאביבים, ומאנשים שהיו פה בוועדה, לולנים ותיקים, שלא נותנים להם אישור לבנות לולים ללא כלובים.

טל גלבוע: פעם זה מהמושב, פעם זה פה, פעם זה אחרת.

טל גלבוע: לכן, הדבר הנכון שצריך לעשות, זה פשוט להחליט.

טל גלבוע: זה מתחלק לשניים.

טל גלבוע: יש אופציה אחת, שהיא פשוט להחליט שמעכשיו התקנות אומרות שלא בונים לולים עם כלובים בישראל, מאוד פשוט.

טל גלבוע: כל לול חדש שנבנה במדינת ישראל, לא ניתנו לו היתרים, כל היתר חדש הוא ללולים ללא כלובים.

טל גלבוע: הרפורמה זה בכלל סיפור אחר.

טל גלבוע: אני מצטערת, זה פשוט לערבב שני נושאים שהם לאו דווקא קשורים אחד לשני.

טל גלבוע: אתם רוצים ללכת אחורה לתקן את כל הלולים?

טל גלבוע: מה שנקרא הכי מהמם שבעולם.

טל גלבוע: אל תתלו את הדבר הזה בדבר הזה.

טל גלבוע: התקנות היום צריכות להיות ללא כלובים.

טל גלבוע: אבל הדבר המרכזי הוא שחוק צער בעלי חיים, לא יכול לחנות במשרד החקלאות.

טל גלבוע: זה העוול הגדול שקורה פעם אחר פעם.

טל גלבוע: כבר 25 שנה מאז שחוקק חוק צער בעלי חיים.

טל גלבוע: הוא יושב במשרד החקלאות.

טל גלבוע: כמעט כל רפורמה שעבדנו עליה בעד זכויות בעלי חיים נתקלה – הדבר הראשון היה במשרד החקלאות.

טל גלבוע: אני הייתי ביום שבת בהשמדת עופות ברמת ישי, שפעת העופות שמשמידים עופות בקצב, תשע דקות של חנק.

טל גלבוע: הייתי שם.

טל גלבוע: יחידת הפיצוח הייתה שם.

טל גלבוע: יחידת הפיצוח שמשמידה בעלי חיים ביד אחת, לא יכולה ביד השנייה לאכוף את חוק צער בעלי חיים.

טל גלבוע: זה לא עובד.

טל גלבוע: אני לא יכולה להיות בעלת מסעדת סטייקים וטבעונית מהצד השני – זה פשוט לא עובד.

טל גלבוע: הם חייבים להתפצל.

טל גלבוע: יש שם פשוט מתח מובנה במשרד החקלאות.

טל גלבוע: הם לא יכולים להיות אחראים על חוק צער בעלי חיים.

טל גלבוע: ואני חושבת שיש פה נציגים, נציגות ממספיק מפלגות שגם התחייבו לדבר הזה, פשוט, זה מה שצריך לעשות.

טל גלבוע: ואז לא נצטרך להיות 12 שנה בוועדות חינוך.

טל גלבוע: אפשר יהיה לדאוג לזה ממקום אחר, ואז גם התקציבים אחרים.

טל גלבוע: ואז מה שנקרא בכל דבר צריך לראות איזה נתונים נכנסים למה.

טל גלבוע: בשורה התחתונה, לא צריך לזרוק כסף לפח.

טל גלבוע: צריך להעביר את חוק צער בעלי חיים ממשרד החקלאות, והתקנות יהיו בסדר גמור.

טל גלבוע: אבל אחד לא תלוי בשני.

טל גלבוע: רפורמה זה משהו אחד.

טל גלבוע: תקנות זה משהו אחד.

שרן השכל: משרד החקלאות, יש פה טענות רבות כמו ששמעתם, תחקירים רבים שפורסמו בחדשות.

שרן השכל: אתם רואים את זה ביום-יום, גם מבחינת יחידת פיצוח שאותם מזעיקים בעצם לאותן זירות שבהן מופר חוק צערי בעלי חיים.

שרן השכל: אנחנו רואים שהתקיימו כמה דיונים, לא מעט, בעניין התקנות.

שרן השכל: אנחנו ממתינים לפרסום התקנות כבר לא מעט זמן.

תמי סלע: הן צריכות להגיע לאישור.

שרן השכל: כן, אבל אנחנו ממתינים להן כבר המון שנים.

שרן השכל: אנחנו רואים בארבע שנים - - - אני אשמח לשמוע תגובתכם, עמדתכם, איפה הנושא נמצא כרגע.

תמיר גושן: אני מנהל השירותים הווטרינרים בפועל.

תמיר גושן: נתחיל עם המצב הקיים.

תמיר גושן: נכון להיום אין מקור סמכות המגדיר מה התקן להחזקת תרנגולות מטילות בענף ההטלה בישראל.

תמיר גושן: בהתאם למבנה הכלובים המסורתי המאפשר החזקה של ארבע מטילות בתא, המאפשר שם מרחב מחיה של 350 ס"מ למטילה, קבענו רף מינימום של 350 ס"מ למטילה, ומעבר לכך, אנחנו מגדירים את זה כהתעללות, ומתייחסים לזה כצער בעלי חיים, התעללות לפי חוק צער בעלי חיים.

תמיר גושן: זה המצב הנוכחי.

תמיר גושן: לגבי העתיד.

תמיר גושן: משרד החקלאות מקדם קובץ חדש של תקנות צער בעלי חיים, גידול מטילות.

שרן השכל: רגע, היום, כלומר, לולים שבהם יש בהם כלובים של - - -

תמיר גושן: 350 ס"מ רבוע למטילה.

שרן השכל: כמה כלובים כאלה קיימים בישראל היום?

תמיר גושן: 70% מהמטילות במדינת ישראל מוחזקות בלולי סוללות מיושנים המאפשרים 350 או 400 סנטימטר רבועים למטילה לכל הפחות.

שרן השכל: ואם הם עוברים על החוק שאמון על ידיכם, כיצד אתם מטפלים בזה?

תמיר גושן: מעבירים את האכיפה ליחידת אכיפה של המשרד שזה הפיצוח.

תמיר גושן: היא מבצעת חקירה, וניתנת ענישה בהתאם.

שרן השכל: כמה חקירות נפתחו, וכמה העמדות לדין?

תמיר גושן: אני לא יודע את הפילוח של הנושא של המטילות.

תמיר גושן: אבל אני יודע להגיד רק שכל אכלוס של לול מטילות, נעשה על-פי היתר מראש.

תמיר גושן: היתר כמותי שמגדיר את כמות המטילות, או כמות הפרגיות שמועברות אלינו להטלה, הכמות הזאת מוכתבת פעם אחת על-פי המכסה שרשומה במועצה לענף הלול, ופעם שנייה לפי תפוסת הלול כפי שהיא רשומה אצלנו.

תמיר גושן: בשירותים הווטרינרים בשנים האחרונות נעשה סקר, ולכל לול במדינת ישראל יש מספר, ולכל מספר כזה מוצמד תפוסה מקסימלית של מטילות, ובהתאם לכך ניתן היתר אכלוס.

תמי סלע: בעצם, קבעתם את זה לפי המצב הקיים.

תמי סלע: יכולתם באותה מידה לקבוע 750, פחות מ-750 זה התעללות.

תמי סלע: זאת אומרת, עצם הקביעה על סמך מה - - -

תמיר גושן: הקביעה היא על סמך המתקנים הקיימים במשק הישראלי.

תמי סלע: לא כאילו סטנדרטים מהותיים של מה שבאמת ריווחת התרנגולות.

תמיר גושן: צריך להגיד שהעולם המפותח הולך ל-750 ס"מ, אבל זה לא כך בכל העולם.

יסמין פרידמן: כמו שאתה רואה, העולם המפותח גם ל-750 סמ"ר, לא הולך.

יסמין פרידמן: העולם המפותח הולך ללולי מעוף.

יסמין פרידמן: גם 750 סמ"ר זו התעללות.

יסמין פרידמן: השאלה מה ניתן לעשות.

תמיר גושן: המצב הנוכחי היום מבחינת תרנגולות במדינת ישראל כפי שהוצג כ-5% מהמטילות במדינת ישראל נמצאות בלולים ללא כלובים, אם זה לולי חופש, אורגנים, או לולי מעוף אסם, כ-95% האחרים של המטילות נמצאים בלולים עם כלובים.

תמיר גושן: 70% מהמטילות נמצאות בלולי סוללה ישנים.

תמיר גושן: משרד החקלאות ופיתוח הכפר, מקדם קובץ חדש של תקנות צער בעלי חיים גידול מטילות, בהתאם למדיניות השר עודד פורר, כשהקובץ כולל פעם אחת לולים חדשים שייבנו יהיו לולים נטולי כלובים בלבד.

תמיר גושן: פעם שנייה, הפעלת לולים עם כלובים - - -

שרן השכל: זאת אומרת, הוא יקבע סטנדרט חדש שכל הכלובים שיוקמו בעצם יהיו כלובי - - -

תמיר גושן: כל הלולים החדשים שייבנו, יהיו לולים ללא כלובים.

תמיר גושן: לולים שעומדים בדרישות הווטרינריות, שזה דרישות תברואה, ושיכולים לעבור הסבה ללולים עם כלובים מאובזרים, יוכלו לפעול למשך תקופת מעבר, ובתנאי שהצפיפות המרבית לא תעלה, או ששטח המחיה המינימלי, המזערי לתרנגולת לא יירד מ-750 סמ"ר למטילה, וכמובן, שהלול יהיה מאובזר בהתאם לדברים, וזה לתקופת מעבר.

שרן השכל: כמה זמן תקופת מעבר?

תמיר גושן: הכוונה היא להיצמד לחקיקה אירופאית, וכפי ששמעתם, 2023 – לחוקק את איסור שימוש בכלובים.

תמיר גושן: 2027 – איסור כלובים נכנס לפועל, זו החקיקה האירופית.

תמיר גושן: הכוונה של המשרד היא להיצמד לחקיקה האירופית.

קרן ברק: באיזה תקציב זה יהיה, באיזה שנים?

שרן השכל: ברגע שבונים כלוב חדש, אתה לא צריך תקציב.

שרן השכל: במקום להשקיע את זה בזה, הוא משקיע בזה.

תמיר גושן: אני לא יודע איזה תקציב השר ומנכ"לית המשרד מייעדים לנושא.

תמיר גושן: הדיונים נמצאים עם המגדלים במסגרת ההוצאה של ההסדרה של הענף מחוק ההסדרים ניתנה תקופה קצובה להתדיין עם המגדלים, וזה לא נמצא בשולחן שם.

תמיר גושן: אבל טיוטת התקנות שמקודמת על-ידי השר, כוללת כפי שאמרתי – פעם אחת איסור בניית לולים חדשים עם כלובים.

תמיר גושן: פעם שנייה - הגבלה של הכלובים הפעילים לתקופה קצובה, וגם אז בתנאי שהם יהיו - - -

קרן ברק: אז אני רק מחדדת, וזה לא מתוקצב.

שרן השכל: אני אעביר את מה שנאמר, לפחות מה שאני הבנתי.

שרן השכל: כרגע, מתקיימים דיונים אל מול הלולנים.

שרן השכל: ברגע שהם יגיעו לסוג של הסדר מסוים, הם יבינו גם מה העלות, משום שהם צריכים לבוא ולהציג את הנתונים ואת העלות, והם יוכלו לחשב מה יהיה התקציב שאותו הם ישפו את אותם חקלאים.

רעות הורן: אני שמחה לשמוע על החיבור של התקנות.

רעות הורן: אם אני מבינה נכון, באופן מידי לא יותר לבנות לולים חדשים ללא כלובים, ועד שנת 2027, יפורקו הלולים עם הכלובים - לא יהיה מותר להשתמש בהם.

תמיר גושן: ב-2027, יהיה אסור יותר להשתמש בכלובים, הכוונה להיצמד ללוח הזמנים האירופאי.

תמיר גושן: אני מבקש להתייחס.

תמיר גושן: אני אומר שוב, להיצמד לחקיקה האירופאית.

תמיר גושן: אל תקבעו את התאריכים במסמרות של ברזל, כי החקיקה האירופאית היא הרפרט שלנו.

תמיר גושן: ומה שרציתי להוסיף, שפעם אחת יבוא ביצים יהיה בהקבלה לשלב, כל זמן ששימוש בכלובים יותר בארץ בהתאם לכך, יותר יבוא ביצים למדינת ישראל.

תמיר גושן: כבר היום לישראל מיובאות ביצים מאירופה, רק מלולים שנותנים 750 סמ"ר.

תמיר גושן: גם מאוקראינה, דרך אגב, כשמיובאות ביצים לישראל, זה משני לולים שעומדים - - -

שרן השכל: היום בעצם אסור לייבא מה שהוא פחות מהתקן הישראלי?

תמיר גושן: לא.

תמיר גושן: היום אין תקן.

תמיר גושן: אני רק אומר מה המצב בפועל בלי תקן.

תמיר גושן: באירופה, הרי לא מגודלות מטילות בכלובים.

שרן השכל: ואתם מאשרים יבוא רק מאירופה?

תמיר גושן: נכון להיום, אנחנו מאשרים יבוא מאירופה, כשארצות-הברית נמצאת בתהליך של אישור.

שרן השכל: תורכיה?

תמיר גושן: תורכיה לא מאושרת ואוקראינה.

תמיר גושן: סליחה.

תמיר גושן: אוקראינה מאושרת משני מקומות שמאושרים גם לאירופה, ולכן, התנאים הם מקבילים לאירופה.

תמיר גושן: זה לגבי הביצים.

תמיר גושן: אני רוצה לציין עוד דבר אחד.

תמיר גושן: ברקע הדברים, כל המהלך של הרפורמה התחיל מאירוע תחלואה.

תמיר גושן: באוקטובר 2019, משרד החקלאות, השירותים הווטרינרים, פרסמנו איגרת של מהלך מדורג של שידרוג ענף ההטלה, והמשטחים כפי שמדובר עליהם, זה המשטחים שעליהם אמורים להיות מוקמים לולים.

קרן ברק: מה קורה עם לולים שנבנים ממש בימים אלה לפי היתרים שנתתם?

תמיר גושן: אמרנו שהם יורשו לפעול למשך תקופת מעבר, אם הם נבנו כלולים.

קרן ברק: עכשיו.

שרן השכל: אותו דבר, אין חוק שחל עליהם.

שרן השכל: מאשרים אותם.

קרן ברק: כאילו מה שאושר – אושר.

תמיר גושן: עד תקופת מעבר.

שרן השכל: ברגע שייכנסו התקנות לתוקף הדברים ישתנו.

יסמין פרידמן: אבל חבל, הלולנים צריכים להבין לאן זה הולך.

שרן השכל: זו החלטה עסקית.

שרן השכל: כרגע נאמרו דברים חדשים לחלוטין שהם טרם ידעו עליהם, וזה דבר נדיר.

שרן השכל: אני רוצה פה באמת לברך את שר החקלאות עודד פורר, על הדברים האלה, משום ששרי חקלאות קודמים שגררו רגליים במשך שנים, כמה שנים אנחנו מקיימים דיונים בדיוק על הנושא הזה?

שרן השכל: אני, היו לי הצעות חקיקה בעניין, עדיין יש לי הצעות חקיקה בעניין הזה, והתנגדו אליהם בוועדות שרים.

קרן ברק: - - יכלו לממן לבד.

קרן ברק: זה שיהיה ברור.

קרן ברק: הם לא יממנו את זה לבד.

שרן השכל: חברת הכנסת קרן ברק, לא להתפרץ לדבריי.

קרן ברק: אני לא בגנון פה....

שרן השכל: נכון.

שרן השכל: אנחנו לא בגנון, אני לא צריכה לשמור על השקט ועל הסדר בוועדה.

שרן השכל: פה לא נהוג להתפרץ לדבריי חברי הכנסת, ובטח שלא לדברי היושב-ראש כאשר אני מעוניינת פה לומר כמה דברים חשובים.

שרן השכל: אני רוצה לברך את השר עודד פורר, שר החקלאות, שלאחר שנים ששרי חקלאות אחד אחרי השני, גררו רגליים בעניין התקנות האלה.

שרן השכל: באמת, מביא בשורה אדירה, משום שאנחנו רצינו לדחוף את זה בחקיקה, וזו באמת בשורה.

שרן השכל: אלה בשורות חדשות גם לחקלאים.

שרן השכל: אני אתן לכם זמן תגובה.

שרן השכל: מתי הן ייכנסו לתוקף, או מתי אתם מתכננים להביא אותן?

חן הניג: אני מנהלת אגף רווחת בעלי חיים, ממונה על החוק צער בעלי חיים.

חן הניג: התקנות כבר סיימנו לכתוב אותן מבחינת האגף.

חן הניג: אבל כרגע הן בדיונים אצל המנכ"לית ואצל השר לגבי תאריכים.

חן הניג: ושוב, הנקודות האלה שבו נחליט בהתאם לדברים, ואז הן יופצו כמובן לכולם להערות ציבור.

חן הניג: נעבור את התהליך הרגיל שאתם מכירים בתיקון תקנות.

חן הניג: מבחינה מקצועית, אנחנו כאגף יצרנו כבר את התקנות עם הכוונה כמו שד"ר גושן הציג כאן.

שרן השכל: נהדר.

שרן השכל: חברת הכנסת יסמין, גם לשאלתך.

שרן השכל: מי שמעוניין להתחיל לבנות לול מחר, שיהיה מעודכן.

שרן השכל: יהיו תקנות שייכנסו, אני מאמינה, בתוך כמה שבועות, לפחות יפורסמו לציבור.

שרן השכל: אגב, זו לא עלות קטנה השקעה של בניית כלובים, גם כלובי סוללה.

שרן השכל: זו השקעה של כמה מיליונים.

שרן השכל: והם הם כרגע בהצהרה של משרד החקלאות מעוניינים להשקיע את המיליונים האלה לתקופה של כמה שנים – שלוש, ארבע שנים, עד חמש שנים, זו בחירה עסקית שלהם.

שרן השכל: ההמלצה שלי היא להשקיע את אותם מיליונים כבר עכשיו בלולי מעוף, משום שהם מבינים שהדבר הזה הם ייאלצו לעמוד בו, אחרת אין לזה היתכנות עסקית.

שרן השכל: ולכן, זה אומנם בחירה שלהם, אבל מי שחושב עסקית, צריך כבר עכשיו להתחיל את אותם כלובים, כלובי מעוף.

תמיר גושן: רציתי רק לומר שכבר היום אנחנו רואים ניצנים בשטח, וחקלאים שנמצאים בתוך תהליך של בניית לול, עשו הסבה תוך כדי הבנייה מלולי סוללות, אמנם לולים עם כלובים מועשרים, אבל לולי מעוף.

תמיר גושן: תודה.

שרן השכל: תודה.

שרן השכל: אני אתן את זכות הדיבור לנציג החקלאים שנמצא איתנו.

צחי בן עיון: תודה, גברתי היושבת-ראש, אני חקלאי ממושב צוריאל בגליל המערבי.

צחי בן עיון: אני גם מתפקד כיושב-ראש ענף העצמאים בהתאחדות המלאכה והתעשייה.

צחי בן עיון: ראשית כול, אני חושב שהסרטון שהוצג פה להכפיש את החקלאים הוא מגמתי מאוד.

צחי בן עיון: החקלאים בישראל עושים את עבודתם נאמנה 24/7, כדי לייצר תוצרת חקלאית טרייה ובריאה, והעובדות מדברות בעד עצמן.

צחי בן עיון: התוצרת היא טובה.

צחי בן עיון: תמיד אפשר לשפר, ואנחנו בעד שיפור, גברתי.

צחי בן עיון: אני יודע שגם גברתי כחברת כנסת תומכת בחקלאים לא מעט.

צחי בן עיון: אבל כל הנושא הזה שמדברים כאן בלי לתקצב את הפעילות הזאת.

צחי בן עיון: אני גם לומר שהרפורמה שאושרה כבר, יצאה לדרך בשנת 2007, היא רפורמה שמתאימה במהותה וכל כולה ללולי כלובים.

צחי בן עיון: גם בתקנות של צער בעלי חיים שאושרו כאן, טיוטה שהובאה, טיוטה אחרונה לוועדת החינוך, מדברות על 750 סמ"ר למטילה בכלובים, והתקנות האלה הורעו על דעת, ואולי בהסכמת כל הגופים של צער בעלי חיים.

צחי בן עיון: אנחנו לא נגדם.

צחי בן עיון: אנחנו איתם.

צחי בן עיון: אנחנו רוצים להשתפר.

צחי בן עיון: אנחנו רוצים לשווק תוצרת של ביצים שהיא מיטיבה גם עם בעלי חיים, אבל היא גם מיטיבה עם החקלאים שנמצאים בגבולות של מדינת ישראל – בכל הגליל, בדרום, ובכל מקום במדינת ישראל.

צחי בן עיון: ולכן, גברתי, כל מה שאנחנו שומעים כאן, לגבי גם הוראות מעבר ותקנות, גם ועדת החינוך האחרונה בראשות מרגי, וגם כבודך, צריך לתקצב את זה – כפי שאמרה פה חברת הכנסת קרן ברק, צריך לתקצב את זה.

צחי בן עיון: זו לא החלטה עסקית, גברתי, צריך לתקצב את זה.

צחי בן עיון: צריך להביא את זה יחד עם תכנון אורך טווח ל-20 שנה קדימה כדי שיהיה תכנון מסודר במדינת ישראל.

צחי בן עיון: לא צריך להעדיף בשום פנים ואופן את חקלאי אוקראינה.

צחי בן עיון: פה, נציג משרד החקלאות כרגע דיבר על שני לולים באוקראינה.

צחי בן עיון: שני לולים באוקראינה שמהם מביאים ביצים, ולולים ממדינות אחרות.

צחי בן עיון: צריך להביא את כל הביצים למדינת ישראל.

צחי בן עיון: צריך לחזק אותנו החקלאים.

צחי בן עיון: אבל גברתי, אנחנו לא נגד בעלי החיים שאנחנו מגדלים אותם.

צחי בן עיון: אנחנו מטפחים אותם.

צחי בן עיון: גברתי, אנשים בני 70, בני 60, כמוני, דור צעיר שבא וחזר למושב, אנחנו רוצים להמשיך להתפרנס.

צחי בן עיון: אבל אני רוצה להזכיר לך, שהרפורמה כרגע, כל משטחי הלולים שהזכירה פה גברת טל, 50 מיליון שכאילו נזרקו לפח, לא נזרקו לפח.

צחי בן עיון: אותם 50 מיליון שקלים נתנו אותם כדי שייבנו משטחי לולים.

צחי בן עיון: אבל אותם משטחי לולים, הם מתאימים ללולי כלובים.

צחי בן עיון: הם לא מתאימים ללולי חופש, כדי שכולם יהיה להם לולי חופש, צריך לתת יותר שטחים לאזורי גידול מחוץ למושב, או בתוך המושב.

צחי בן עיון: אי-אפשר לבוא ולומר שאנחנו החקלאים פועלים חלילה בצורה שלא כדין.

צחי בן עיון: אנחנו פועלים על-פי חוק, כפי שהזכיר פה ממלא מקום הרשות הווטרינרי.

צחי בן עיון: כרגע מותר במדינת ישראל לגדל על-פי 350 סמ"ר למטילה, וכך אנחנו עושים.

צחי בן עיון: גברתי, יבואו ויגידו לנו – שרוצים שזה יהיה הכול בלולי חופש, בבקשה.

צחי בן עיון: אבל צריך להתחשב במי שקיים, במי שמגדל.

צחי בן עיון: צריך לתקצב את זה, וצריך לתת לנו תכנון בר קיימא קדימה ל-20 שנה קדימה.

צחי בן עיון: אנחנו לא צריכים לתת עדיפות בשום פנים ואופן, לא לחקלאי אוקראינה, לא לחקלאים מהאיחוד האירופאי, ולא מארצות הברית.

צחי בן עיון: כל הדבר הזה צריך להיעשות בשיתוף החקלאים.

צחי בן עיון: אנחנו לא באים ואומרים לא.

צחי בן עיון: אנחנו חושבים שאת הרפורמה צריך לתקן אותה.

צחי בן עיון: גברתי צריכה להבין – אין משטחי לולים.

צחי בן עיון: משטחי הלולים שעכשיו אושרו במסגרת אותם 20, 30 מיליון שקלים מתאימים לכלובים ולא לחופש.

צחי בן עיון: אם רוצים שזה יהיה מעוף וחופש, צריך לתת לנו יותר שטחים כדי לצאת החוצה וכמובן משאבים.

צחי בן עיון: דבר אחרון שאני רוצה לומר.

צחי בן עיון: מדובר פה בחקלאות ישראלית.

צחי בן עיון: בחקלאות ישראלית שרוב רובה נמצאת בגבולות של מדינת ישראל, אם זה בצפון ואם זה בדרום, ולא צריך לחסל אותנו.

צחי בן עיון: צריך לחזק אותנו יחד עם בעלי החיים.

צחי בן עיון: אנחנו לא פחות חשובים מבעלי החיים.

צחי בן עיון: אנחנו בעד בעלי החיים.

קרן ברק: יותר חשובים בהרבה.

צחי בן עיון: אנחנו לא פחות חשובים.

צחי בן עיון: אני מגינים על הגבולות, ואנחנו רוצים את העזרה של גברתי.

צחי בן עיון: רוצים להזמין את גברתי.

צחי בן עיון: כשמסיירים בסיור של שר החקלאות, לא להראות תמונות מגמתיות.

צחי בן עיון: לא להראות שכולנו פה נבכה מכמה תרנגולות שאנחנו לא מזלזלים.

צחי בן עיון: אבל יש גם תרנגולות ומטילות שהן שמחות, והן בחדווה מטילות את התוצרת.

צחי בן עיון: תודה רבה.

שרן השכל: תודה רבה.

שרן השכל: אני רוצה לתת את רשות הדיבור לשמואל לוויט, ממועצת הלול.

שרן השכל: נמצא איתנו בזום.

שרן השכל: לרשותך שתי דקות.

שמואל לויט: שלום לכולם, אני רוצה לדבר בקיצור ולא להיכנס לפרטים.

שמואל לויט: מזה שנתיים ומעלה או שלוש כבר נציגי המגדלים היו חתומים על הסכמות עם מדינת ישראל על שדרוג השלוחה.

שמואל לויט: מי שלא הוסיף את חתימתו למסמך, זה היה משרד החקלאות, ובזה גם האינפורמציה שנמסרה ל-מ.מ.מ.

שמואל לויט: איננה מדוייקת.

שמואל לויט: משרד החקלאות דאז, הוא זה שמנע את השלמת תכנית השדרוג ולא המגדלים.

שמואל לויט: לגופו של עניין, אין מחלוקת, רווחת העוף היא מתאימה לכולם.

שמואל לויט: היא מתאימה גם למגדלים, גם לעופות, ובוודאי, כי ככל שרווחת העוף טובה יותר, גם התוצרת רבה יותר וטובה יותר ובריאה יותר, ולכן אין מחלוקת.

שמואל לויט: אני רוצה לקוות שמשרד החקלאות הנוכחי יתכלל מערכת של שיתוף פעולה ובניית תכנית שדרוג לכל שלוחת ההטלה שלזה היא נזקקת, תוך כדי שיתוף פעולה עם המגדלים ועם כל הגורמים, בהתבסס על תכנון לטווח ארוך, וכתוצאה מכך, גם רווחת המטילות תשתפר לאין שיעור.

שמואל לויט: תודה.

טל גלבוע: כבוד יושבת-הראש, מכיוון שמאשימים אותי באיזושהי מניפולציה, ואני רגילה לזה.

טל גלבוע: אני רק רוצה לומר בדקה.

טל גלבוע: קודם כל, אני לא נגד.

טל גלבוע: אני, הכוונה שלי, הייתה כמובן - אין פה שום מניפולציה.

טל גלבוע: זה לול ליד הבית שלי, בדקה אני אסביר שזה לול ליד הבית שלי, שאחרי שעלה תיעוד לדף של "קירות שקופים", משרד החקלאות הודיע לטל ולכל הפעילים שלה לסגור את הלול, כאילו אני גם עובדת במשרד החקלאות.

טל גלבוע: השמידו את כל התרנגולות.

טל גלבוע: הלולן הזה תבע את משרד החקלאות ואת מדינת ישראל ב-1.5 מיליון שקלים, אתה יודע למה?

טל גלבוע: כי שמונה ימים לפני התיעוד שלנו, היה שם בדיקה של משרד החקלאות, ומצאו שיש שם ליקויים קלים.

טל גלבוע: אחר-כך, החליטו שמשמידים את כל התרנגולות ואת כל הביצים מחשש לבריאות הציבור.

טל גלבוע: לשאלה בנוגע לכתבי אישום, קנסות מינהליים, שרן, כבוד היושבת-ראש, לשאלתך, בצוות הבין-משרדי עשינו במשרד ראש הממשלה בנוגע לאחריות מיניסטריאלית של חוק צער בעלי חיים.

טל גלבוע: יש ירידה חדה בכתבי אישום וקנסות מינהליים על-ידי משרד החקלאות.

טל גלבוע: חוק צער בעלי חיים צריך לעבור מהידיים של משרד החקלאות.

טל גלבוע: עוד אמנון קרן אני מהקליניקה לצדק סביבתי והגנה על זכויות בעלי חיים באוניברסיטת תל-אביב.

טל גלבוע: קודם כל, אני באמת מברך על הדיון הזה ששמענו שהוא חלק משורה ארוכה של דיונים שהתקיימו לאורך השנים, אבל הדיון האחרון היה לפני כמעט שלוש שנים בנושא.

טל גלבוע: כמובן מברך גם על הכוונות של השר ומשרד החקלאות להביא את התקנות עם הפרמטרים הללו של איסור על בניית לולי כלובים חדשים תקופה מוגדרת וברורה להסבה של לולים קיימים ללולים ללא כלובים.

טל גלבוע: ובסופו של דבר, גם איסור על יבוא שלא עומד בסטנדרטים הנכונים כפי שיושם גם במדינות אחרות.

טל גלבוע: נזכיר שיש 10 מיליון תרנגולות בתעשיית הביצים.

טל גלבוע: הן לא יכולות נפקדות, נעדרות מהדיון הזה.

טל גלבוע: ולא ניתן להמשיך עוד בסחבת בנושא התקנות עם ובלי קשר לרפורמה.

טל גלבוע: שש שנים עברו מאז שהוגשה הטיוטה האחרונה של התקנות שלא זכתה לאישור הוועדה.

טל גלבוע: הנוסח שהיה אז לא עומד ולא מעודכן בהתפתחויות המשמעותיות האחרונות בנושא הזה.

טל גלבוע: באמת צריך לקבוע לו"ז ברור להתקדמות בתחום.

טל גלבוע: ברמה המשפטית – איסור התעללות בחוק צער בעלי חיים והחובה המוגדרת שחלה על המגדלים, או על המחזיקים בבעלי חיים בכלל, למנוע את ההתעללות הזאת.

טל גלבוע: קיימים גם אם אין תקנות בפועל 350 סמ"ר זה מצב שמהווה התעללות בבעלי חיים פר-אקסלנס, גם סטנדרטים גבוהים יותר.

טל גלבוע: זה לא משהו שמבוסס על מידע מדעי עדכני, זה משהו שמבוסס על המצב הקיים.

טל גלבוע: תקנות לא יכולות להתיישר עם המדיניות במצב הזה.

טל גלבוע: הרפורמה היא הזדמנות גם לעבור ללולים ללא כלובים.

טל גלבוע: התמיכות הממשלתיות חייבות, כמו ששמענו, להיות בתכנון לטווח ארוך.

טל גלבוע: מהאגף לתכנון במשרד החקלאות, שמענו שהם הולכים לבחון מחדש את התכנון של אותם מתחמים כדי להתאים ללולים ללא כלובים, במצב שכול הלולים שהצטרכו לבלות בהם יהיו ללא כלובים.

טל גלבוע: מימון ממשלתי לבניית לולי כלובים, הוא לא רק בלתי חוקי, אלא הוא גם להוביל למצב של כפל השקעות כאשר יהיה צריך לפרק את אותם לולים לטווח יחסית קצר כפי שאנחנו רואים.

טל גלבוע: וכמובן, גם פתיחה של השוק ליזמים פרטיים לפני שנקבעים סטנדרטים בסיסיים תייצר חוסר ודאות.

טל גלבוע: היא צפויה להוביל גם לכשל שוק שיתמרץ בנייה של לולי כלובים להשיג כמה שיותר ביצים מלולי כלובים, זה לא יאפשר לחקלאים המקומיים להתחרות ולקבל הזדמנות הוגנת מול השחקנים החזקים בתחום הזה, וגם זה משהו שצריך לזכור.

טל גלבוע: ההפרשים בעלויות בין יצוא בלול כלובים לבין לול ללא כלובים הם מינימליים והם זניחים.

טל גלבוע: אנחנו מדברים על פער של אגורות בודדות במקרה הגרוע לביצה, כאשר ההקמה של אותם לולים היא לא גבוהה בהרבה בהשוואה לכלובים המאובזרים.

טל גלבוע: הפערים בעלויות נובעים למשל מהעובדה שתרנגולות צריכות לזוז הן מוציאות יותר אנרגיה.

טל גלבוע: תמיד קל לדחוס יותר תרנגולות לתוך קופסת נעליים ולא לתת להן לזוז.

טל גלבוע: אבל הדברים האלה לא עומדים בסטנדרטים בסיסיים של רווחת בעלי חיים.

טל גלבוע: אנחנו צריכים ללמוד מהניסיון שנצבר בעולם לתת לחקלאים את הכלים שמתאימים כדי להישאר בענף ולבצע את המעבר לגידול בלולים ללא כלובים, ולא לגלגל את הסיכון המשפטי והכלכלי הזה לכתפיים שלהם או לציבור הרחב.

שרן השכל: תודה רבה.

שרן השכל: אני רוצה לסכם את הדיון.

שרן השכל: קודם כל גם לוועדה, גם לי יש המון המון כבוד והערכה לחקלאי ישראל.

שרן השכל: אני יכולה לומר לך, אני ביליתי לא מעט בילדותי בקרנות הגליל, סבא שלי התגורר שם ממש על הגבול.

שרן השכל: באמת, האנשים שנמצאים שם הם מלח הארץ שממש פועלים כחלק מאיזושהי חומה ביטחונית של מדינת ישראל.

שרן השכל: יש לנו גם רצון לסייע ולעזור ולקדם והכול.

שרן השכל: אבל יש לנו עוד נושאים.

שרן השכל: אנחנו צריכים לוודא שהנושאים האלה לא מתנגשים.

שרן השכל: יש המון דברים שניתן לעשות בשיתוף פעולה תוך כדי שמירה והגנה על כבודם ורווחתם של בעלי החיים.

שרן השכל: אין שום סיבה ששני הערכים האלה התנגשו, שום סיבה.

שרן השכל: אני מברכת ושמחה על אותם דיונים שמתקיימים כרגע במשרד החקלאות על מנת למצוא גם את המענים.

שרן השכל: נמצא איתנו נציג של משרד האוצר?

שרן השכל: גלעד, בבקשה.

שרן השכל: האמת היא, תוך כדי הסיכום, חשוב לנו קצת לשמוע מבחינת תקצוב של האוצר, או איפה זה נמצא מבחינת הסיוע לחקלאים על מנת לעבור לאותם לולים ללא כלובים, או לולי מעוף.

גלעד קריב: כחלק מהתקציב הקרוב, חוק ההסדרים הקרוב, באמת הכנו ביחד עם משרד החקלאות ומשרדים נוספים רפורמה מקיפה לחקלאות, כולל רפורמה - - - ורפורמה בענף ההטלה.

גלעד קריב: עבור הרפורמות האלה, לענף ההטלה הקצנו תמיכה ישירה בסכומים מאוד משמעותיים של מעל למיליארד שקלים, שזה עבור תמיכה ישירה בענף ההטלה, שזה בעצם יחליף את ההגנה המיכסית של החקלאים.

גלעד קריב: בעניין מענקי השקעות, כדי לאפשר את הרפורמה בענף ההטלה, לרבות שדרוג לולים ומשטחי בטון, ותקציבים כאלה ואחרים, הוקצה מעל 2.5 מיליארד לכלל הרפורמה, ואנחנו ביחד עם משרד החקלאות, כמובן שנוכל להקצות את הסכום המאוד משמעותי הנדרש לשדרוג ענף ההטלה.

שרן השכל: תודה רבה, גלעד.

שרן השכל: אני מניחה שאם לא היו עוצרים כרגע את הרפורמה הכסף היה מגיע.

שרן השכל: אבל למיטב הבנתי הוא כרגע נעצר.

שרן השכל: אגב, קרן ברק, בגלל לחץ של אותם חקלאים.

שרן השכל: מדובר פה על כמה מיליארדים שהיו אמורים לעבור אל החקלאים גם בדיונים כרגע ביחד עם חוק ההסדרים.

קרן ברק: באמת, אנחנו צריכים את החקלאים חיים ונושמים ובועטים.

שרן השכל: לצערי הרב, חלקם מהחקלאים, אלו היו החקלאים, ואותם נציגים שמתיימרים לייצג את החקלאים, למעשה, עצרו את אותם המיליארדים.

קרן ברק: מדינת ישראל חייבת חקלאות.

קרן ברק: אני חייבת לפרוטוקול.

קרן ברק: חייבת חקלאות.

שרן השכל: אלו מיליארדים שהיו צריכים להיכנס מתמיכה ישירה לכיס הישיר של חקלאי ישראל, כאשר לפחות מיליארד שקלים במינימום אמור להיכנס לאותם חקלאים שמגדלים לולים.

קרן ברק: התמורה לסגירת חקלאות, שרן.

קרן ברק: את יכולה להגיד את זה מאה פעם לאט, לאט, זה לא יהפוך את זה לנכון.

קרן ברק: אנחנו מדינה שצריכה את החקלאות, ולא נתפשר בלי חקלאות.

שרן השכל: בוא נשים את העובדות בשטח, ובגלל - - - את אותה חקלאות שמציבים להם תמיכה ישירה, וכאשר מציעים להם מיליארד שקלים, יש כאלו שעוצרים אותם.

קרן ברק: קודם נפיל את הממשלה לפני שנפיל את החקלאות.

קרן ברק: קודם תיפול הממשלה לפני שהחקלאות תיסגר.

שרן השכל: אל תאשימי את ארגוני בעלי החיים בעצירת תקציבים אל החקלאים.

קרן ברק: ברור שלא.

קרן ברק: לא דיברתי על הארגונים עכשיו.

קרן ברק: את דיברת עכשיו על כסף, על המיליארד, זה היה בתמורה לסגירת החקלאות.

שרן השכל: זה מה שנאמר לפני כן.

שרן השכל: ועוד הפעם עם נתונים ממשרד האוצר וממשרד החקלאות, ושוב פעם אנחנו רואים שלא אלו הארגונים שעצרו את אותם תקציבים שהיו צריכים להגיע אליהם, אלא אותם חקלאים שעצרו את התקציב - - -

קרן ברק: ממש לא.

קרן ברק: את יכולה להגיד את זה עוד מאה פעם, זה לא יהפוך להיות אמת.

שרן השכל: יש כאלה - - - ויש כאלה ששומעים את הנתונים המדויקים.

טל גלבוע: מה לעשות, זו אמת, הם לא רצו לצאת מהמושבים.

טל גלבוע: יש לך פה ד"ר תמיר גושן, יחד עם החקלאים, הם מנסים למצוא פתרון.

טל גלבוע: הייתה להם בעיה.

טל גלבוע: יש את החקלאים שלא רוצים לצאת מתוך המושבים.

טל גלבוע: לא רוצים להוציא את הלולים והם - - -

קרן ברק: מה זה לא רוצים?

קרן ברק: רק נותנים להם כסף הם ייצאו.

צחי בן עיון: מילה קטנה.

צחי בן עיון: אני רק רוצה לציין, גם מה שאמרה כרגע טל, וגם מה שאמרה חברת הכנסת ברק, וגם גברתי, כרגע הרפורמה במתכונת שלה, כל השטחים שהוצאו לחקלאים, לא מתאימים ללולי חופש או ללולי מעוף, צריך לתת לזה פתרון וצדק.

צחי בן עיון: לא מתאים.

שרן השכל: משרד החקלאות, בבקשה, תגובה.

תמיר גושן: אני רוצה לדייק שהמשטחים שאותרו ואושרו, והם מתוכננים, ניתנים להסבה לבנייה של לולי ללא כלובים, כמובן שהתפוסה תהיה נמוכה יותר, כי הצפיפות לשטח קרקע נמוך יותר.

תמיר גושן: אבל יש עוד פתרונות, כמו בנייה לגובה כפי שמבוצע כבר באחד המושבים בצפון.

תמיר גושן: או לחילופין הסבה של משטחים שבהם יש לולי פטם או לולי הודים ללולים אחרים, וכל זה מצריך גם חשיבה ותכנון של המגדלים ויזמות.

תמיר גושן: תודה.

שרן השכל: תודה רבה לך, תמיר גושן, ממשרד החקלאות.

שרן השכל: אני רוצה לסכם את הדיון.

שרן השכל: על מנת להסיר ספק, אני מעוניינת לקבוע סיור של הוועדה לצפון, גם לראות את אותם הלולים של אותם יישובים על הגדר.

שרן השכל: אני מעוניינת להגיע ביחד עם משרד החקלאות לאותם הלולים, או הלול הזה שכרגע נמצא לו הפתרון גם לגובה ולשטחים על מנת לראות בעצם את השטח עצמו, את תוואי השטח כדי שהוועדה תוכל לראות זאת בעצמה.

שרן השכל: והאמת היא, שבאותה הזדמנות אני אשמח לקחת את כל חברי הוועדה.

שרן השכל: יש חווה שנקראת חוות החופש, שם מאוד ראוי שכל חבר כנסת שעוסק בתחום צער בעלי חיים יגיע למפגש שם.

שרן השכל: אז בדרך לצפון שם לדעתי נעצור.

שרן השכל: במידה ויש המלצות נוספות איפה צריך לסייר על מנת לבדוק את זה, ואנחנו רוצים לבוא לראות את אותם כלובי סוללה על גבול הצפון.

שרן השכל: אנחנו רוצים לראות את השטחים ואת הפתרונות של אותו כלוב שניתן לבנות לגובה.

שרן השכל: במידה ויש הצעות נוספות לוועדה, אני אשמח לשמוע.

שרן השכל: הוועדה תקבע סיור לאזור על מנת לבחון מקרוב את הנושא, מכיוון שהתקנות בסוף וגם עניין צער בעלי חיים, אני לא בטוחה אם יידונו פה או בוועדת כלכלה, אבל כל עוד זה קשור לצער בעלי חיים, זה יידון כאן.

שרן השכל: הוועדה קובעת שהתקן הנוכחי, מה שקיים היום, הוא פגיעה בבעלי חיים, ברווחת בעלי החיים.

שרן השכל: אנחנו דורשים לתקן זאת כמה שיותר מהר.

שרן השכל: הוועדה מבקשת להביא אלינו את עניין התקנות בתוך ארבעה שבועות, על מנת שנוכל לעיין בה, ואנחנו נקבע דיון המשך בעניין הזה.

שרן השכל: אני מעוניינת לשים להם סטופר וטיימר בעניין הזה.

חן הניג: צריך לקחת בחשבון רק מבחינה חוקית, צריך להוציא תקנות להערות ציבור.

חן הניג: ניתן לחברים פה להגיב.

חן הניג: נוסח של משרד המשפטים.

חן הניג: יש חברים שצריכים להגיב על התקנות, גם המגדלים צריכים להגיב על התקנות האלה לפני שמגיעים לוועדה.

חן הניג: זה תהליך קצוב.

שרן השכל: אוקיי.

שרן השכל: אז אני קובעת בקשה להצגת התקנות בעוד שישה שבועות.

שרן השכל: במידה ואנחנו רואים שהעניינים התקדמו - - -

חן הניג: אני לא יועצת משפטית, אני וטרינרית.

שרן השכל: זה בסדר גמור.

שרן השכל: במידה ונראה שיש התקדמות, ותצטרכו עוד שבוע, שבועיים, אנחנו כמובן נדחה את זה.

שרן השכל: אבל במידה ולא, אנחנו כן נקיים דיון המשך בעניין.

שרן השכל: אני רוצה לעקוב אחרי זה מקרוב, ולוודא שהן מגיעות כמה שיותר מהר, כי כל שבוע שבו התקנות האלה לא נכנסות לתוקף, יש פה, לדעתי, עשרות אלפי תרנגולות שעוברות פשוט התעללות, באמת, אדירה.

שרן השכל: אנחנו ראינו את המראות באותם הכלובים, ולכן אני מעוניינת לשים את העניין על טיימר.

שרן השכל: הוועדה מבקשת נתונים ממשרד החקלאות על העמדות לדין, חקירות שנפתחו, קנסות ועונשים על עבירות של צער בעלי חיים.

שרן השכל: אנחנו מעוניינים לראות האם יש עלייה, ירידה, והאם הדבר אכן מטופל על-ידי פיצוח, הכוונה בשנה האחרונה, ולהשוות את זה אולי לפני שמונה שנים, שיהיה לנו פחות או יותר גם איזשהו טווח השוואה.

שרן השכל: הייתי בהרבה מאוד דיונים בעניין צער בעלי חיים.

שרן השכל: משרד החקלאות, אני הרבה הייתי שומעת כל מיני התנצחויות, וכל מיני דברים – בעתיד יטופלו.

שרן השכל: אני חייבת לומר, אני באמת רוצה לברך אתכם על העבודה שלכם.

שרן השכל: אני רוצה לברך את השר עודד פורר שדוחף את הנושא הזה בכל הכוח.

שרן השכל: זו באמת בשורה אדירה שאנחנו מביאים תקנות למדינת ישראל ללולים ללא כלובים.

שרן השכל: מדינת ישראל תעמוד ביחד עם התקן האירופאי ותקנים בתוך מדינות שונות בארצות-הברית, זה דבר מבורך, ודבר שיסייע המון לרווחתם של בעלי החיים.

שרן השכל: גם העניין של קציבת הזמן ואיזשהו זמן לאותם חקלאים לעבור מלולים של כלובים, לאותו תקן.

שרן השכל: גם אותה תקנה שאתם תביאו בעניין היבוא לתוך מדינת ישראל, על מנת לסגור את כל הפירצות כדי לוודא שמה שמצופה מחקלאי מדינת ישראל, מצופה גם מאותן תקנות יבוא למדינת ישראל.

שרן השכל: וכך אנחנו סותמים בעצם את הפירצות כדי לוודא שבסופו של דבר, כן, לאזרחי ישראל יהיה מזון איכותי, טוב וזמין.

שרן השכל: אני מאוד מברכת על כך שגם נוכל לומר שהוא עבר – אמנם נקרא לזה סוג של התעללות, כי כל בעל חיים צריך להיות חופשי, אבל התעללות מינימלית, הייתי קוראת לזה, או לפחות עומד באותם תקנים של וטרינרים שקבעו אותו בתקן בין-לאומי.

שרן השכל: אני מברכת אתכם.

שרן השכל: אני נועלת את הישיבה הזו.

שרן השכל: אנחנו נפרסם את אותן מסקנות של הוועדה.

שרן השכל: תודה רבה לכם.

שרן השכל: הישיבה נעולה.