ועדת ביטחון הפנים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 10, 2021-10-18 10:00

מירב בן ארי: בוקר טוב לכולם, אנחנו פותחים את הדיון של הוועדה לביטחון הפנים, ה-18 לאוקטובר 2021, יב' בחשוון תשפ"ב.

מירב בן ארי: הנושא הוא הצגת תקציב המשרד לביטחון פנים.

מירב בן ארי: הבנתי שהייתה הצגה מפורטת בוועדת כספים והיה נראה לי ראוי שתהיה הצגה גם בוועדה לביטחון פנים, כדי שנכיר את הנושא ונוכל לשאול שאלות.

מירב בן ארי: אדוני המנכ"ל, תודה רבה שהגעת לוועדה להציג, לאחר דבריך נשמע התייחסויות של הגופים המתוקצבים.

מירב בן ארי: עשיתי עבודת הכנה, ראיתי איך המשרד עלה בשנים האחרונות מבחינה תקציבית, רואים את השינוי ורואים את הכיוון בו שמים דגשים רבים, גם על נושא של התעצמות, פיתוח טכנולוגי, דברים שבשנים האחרונות נשארו מאחור.

מירב בן ארי: אני יודעת שהמנכ"ל וגם השר מאוד מסורים לעניין ומאוד חשוב להם לפתח את המשרד.

מירב בן ארי: שוחחתי עם המפכ"ל, עם נציב הכבאות ועם הנציבה ואני רואה את הכוונה של כולם ללכת יותר ויותר לאמצעים טכנולוגיים.

מירב בן ארי: כוח אדם בוודאי חשוב מניידת משטרה שנמצאת על הכביש, גם נוכחות של סוהרים פיזית ויותר תחנות כיבוי, זה ברור, אבל יחד עם כוח אדם איכותי חייב להיות שיפור משמעותי בנושא של טכנולוגיה ודיגיטציה של הארגונים שנמצאים תחת המשרד לביטחון פנים.

מירב בן ארי: אני רוצה להעביר את רשות הדיבור לתומר לוטן, מנכ"ל המשרד ביטחון פנים לפתוח את הדיון, בבקשה.

תומר לוטן: בוקר טוב לכולם, יושבת ראש הוועדה וכל המכובדים.

תומר לוטן: תודה על ההזדמנות להגיע לכאן ולהציג בפניכם את הנושא החשוב והתשתיתי הזה.

תומר לוטן: אמרתי גם במפגש הקודם שלי בוועדה שאנחנו כמשרד מאוד שמחים על הקשר הזה לוועדה ונהיה תמיד ערוכים ומוכנים לתת לכם נתונים ככל שיידרש.

תומר לוטן: הפיקוח של הוועדה על המשרד הוא דבר חשוב ואנחנו והגופים הרלוונטיים נשתף אתו פעולה בכל היבט.

תומר לוטן: לפני שנצלול לתוך התקציב הספציפי אני מבקש לשים את הדברים בקונטקסט ולהתייחס לאתגרים שאתם הגענו לדיוני התקציב הנוכחי.

תומר לוטן: ראשית אנחנו מדברים על פער של שנתיים וחצי, כמעט שלוש, מתקציב הבסיס האחרון 2019 שהוא הרפרנס שלנו.

תומר לוטן: ב-2020 לא היה תקציב בסיס וב-2021 לא היה תקציב בסיס ולראשונה אנחנו רואים תקציב בסיס מאז 2019.

תומר לוטן: הדבר הזה יצר לאורך הדרך קשיים מאוד גדולים, גם באופן החישוב למה מתייחסים, האם מתייחסים לתקציב בבסיס שאתה רוצה לגדול?

תומר לוטן: מתייחסים למה שקרה בתקציב ההמשכי של 2021?

תומר לוטן: נושאים כמו פערי הקיום שיוצגו על ידי הנציגים עצמם, היום-יום של הגופים מעבר להתעצמות ולטכנולוגיות והגדילה, איך משווים?

תומר לוטן: רוצים להשוות לשוטף של המשטרה, או של הכבאות או של השב"ס נכון ל-2019, או נכון ל-2020?

תומר לוטן: איך אתה גדל מזה?

תומר לוטן: הפערים שהיינו צריכים לבנות לטובת בניית תקציב 2022 התחילו מנקודת מוצא מאוד מורכבת.

תומר לוטן: הנושא השני הוא הנושא של הסכמי גג שכר.

תומר לוטן: אלה שני הסכמים או הסכם אחד משותף מאוד גדול שחתמנו עליו לפני יותר מחודש יחד עם משרד האוצר, השב"ס, המשטרה והמשרד לביטחון פנים, ארבעה שחקנים, לאחר משא ומתן מאוד מורכב ומסובך.

תומר לוטן: המטרה שלו היא לטפל באופן בנייה וניהול של תקציבי השכר והגמלאות של המשטרה והשב"ס, נושא שהוא מסובך מאוד כשלעצמו, והוא גם משחק תפקיד מאוד גדול במאזן שבין התעצמות, טכנולוגיה ויכולות, לבין ניהול כוח האדם.

מירב בן ארי: זה היה אירוע די היסטורי, אם לא הייתה הבריחה מכלא גלבוע שהעיבה באותו זמן, זה היה אמור להיות ממש באותו בסוף שבוע.

תומר לוטן: חד משמעית על כולנו העיבו האירועים האלה ביכולת "לחגוג" את ההסכם.

תומר לוטן: זה הסכם עם המון משמעויות, אפשר לקרוא לו היסטורי.

תומר לוטן: זאת הזדמנות להגיד תודה להרבה אנשים שיושבים סביב השולחן והיו מעורבים בהסכם הזה ותכף נציג את הפרטים שלו.

תומר לוטן: הוא אלמנט מאוד משמעותי מהיכולת שלנו להסתכל קדימה ולהגיד פעולה תשתיתית מול משטרה ושב"ס בכל מה שקשור לוודאות של גובה השכר, גמישות פנימית בי התקציבים כדי לאפשר לפנות יותר ויותר בתהליך סדור תקציב לטובת תהליכים חיוביים של גדילה והתעצמות.

תומר לוטן: דבר שלישי, גם לעשות סדר בניהול כוח אדם במובן הזה של טיוב וניהול יותר נכון שלו.

תומר לוטן: הערה אחרונה שאני רוצה לומר כפתיח, האירוע המרכזי שתראו מיד קשור לחברה הערבית והסיכומים המפורטים שהגענו אליהם יחד עם משרד האוצר והגופים, בראשם המשטרה, בכל מה שקשור למענה שלנו לנושא הזה בשנים הקרובות במסגרת התקציב הזה.

תומר לוטן: צריך לזכור שברקע, כשמדברים על טיפול בפשיעה בחברה הערבית, יש את תקציבי הבט"פ שהם תקציבים מרכזיים שנציג אותם היום, יש עליהם שכבות של משרד הרווחה, שכבות של המשרד לשוויון חברתי, שחלק גדול מהדברים כאן אמורים לתמוך בתוכניות שאנחנו מתקציבים כאן.

תומר לוטן: במקרים מסוימים גם להרחיב ולהוסיף את מה שנראה כאן.

תומר לוטן: אני אתייחס לזה כשנגיע לחברה הערבית.

תומר לוטן: שמתי את הזרקור על ארבעה אתגרים ונושאים מרכזיים שליוו אותנו בדרך להכנה של התקציב הזה.

תומר לוטן: נתחיל בבסיס התקציב המתוכנן לשנת 2022 שעומד על 19.9 מיליארד שקלים.

תומר לוטן: זה הבסיס ויש גם תוספות חד פעמיות שכבר סוכמו ונזכיר עוד מעט.

תומר לוטן: הבסיס קרוב ל-20 מיליארד שקל כאשר חלק הארי שלו, 14 מיליארד שקלים, מופנים למשטרה, 4 מיליארד שקל לשירות בתי הסוהר, 1.3 מיליארד לכבאות.

תומר לוטן: בצד השמאלי של הקף ניתן לראות את החלקים היותר קטנים בתוך תקציב הבט"פ, את מטה המשרד עצמו, את הרשות להגנה על עדים שאני מזכיר שהיא חלק מהמשרד ואת הרשות לביטחון קהילתי ובתוכה מוקד 105, שני גופים ששווים למשרד לביטחון פנים אחרי שנתיים בגלות.

תומר לוטן: מבחינת האתגרים המרכזיים שאנחנו רוצים לתת להם מענה, גם בתוכניות העבודה וגם בבסיס: הנושא של החברה הערבית, הרחוב הערבי, הפשיעה המאורגנת, אלימות במשפחה, אלימות כנגד נשים, פיתוח מענים לעבריינות ופשיעה במרחבי הרשת, תאונות דרכים, קורונה שממשיכה ללוות אותנו.

תומר לוטן: גם נושאים יותר תשתיתיים, בנושא הכבאות לדוגמה, עיסוק בשינוי אקלים, שריפות ענק שבדרך, רגולציה.

תומר לוטן: בעולם השב"ס יש ניהול מערך הכליאה ומענה לבג"ץ שטח המחיה, שורה מאוד ארוכה של פעולות שקשורות לנושא הזה.

תומר לוטן: השקף הבא הוצג לוועדה לפני כשלושה שבועות, אלה דגשי השר לביטחון פנים והם האורים והתומים שמהם אנחנו גוזרים את תעדופי התקציב.

מירב בן ארי: אני רוצה לשאול על תאונות הדרכים, זה לא במטרות של המשרד?

תומר לוטן: צריך לחלק את התשובה לשתיים, בגלל שאנחנו מזהים עבריינות כביש משמעותית כחלק מנושא הפשיעה והאלימות בחברה הערבית, ישנם יעדים ספציפיים בנושא של חיזוק מערכי התנועה ומדדים ספציפיים, שנציג בוועדה בשבועות הקרובים, להורדת תאונות בהקשר של החברה הערבית.

תומר לוטן: זה אירוע פנימי בתוך התוכנית.

תומר לוטן: לצד זה הנושא של תאונות דרכים ממשיך להיות מטופל במשרד בסדרה של פרויקטים שאומר אותם בהמשך, אבל הם לא מופיעים כאן בהדגשי המדיניות.

מירב בן ארי: אני רוצה להעיר שזה קצת מטריד שצמצום תאונות הדרכים לא נמצא באחת המטרות של המשרד לביטחון פנים לאור העובדה שזה לא רק תחבורה, זה הרבה עניין של אכיפה ואמצעים טכנולוגיים.

מירב בן ארי: אם אנחנו לא שמים את זה כיעד, זה אומר שאנחנו לא מתקצבים.

מירב בן ארי: נכון שיש פשיעה ונהיגה עבריינית בכבישי הדרום, אבל בסוף כל יום אנשים נהרגים בדרכים.

מירב בן ארי: זה היה פעם יעד של המשרד וירד?

תומר לוטן: אני חושב שזה היה יעד בעבר.

תומר לוטן: אני רוצה להדגיש משהו לגופו של עניין, לא נציג את זה היום אבל נשלח לוועדה את פירוט הפרויקטים הטכנולוגיים שאנחנו מתכוונים להם.

תומר לוטן: נראה את הנתח החשוב והמשמעותי בבסיסי, שהקצו לטובת טכנולוגיה.

תומר לוטן: חלק מהפרויקטים המרכזיים שהמשטרה עושה בהם מבחינת קפיצת מדרגה טכנולוגית הם פרויקטים את"נים, פרויקטים של אגף התנועה.

מירב בן ארי: הלכתי ליושב-ראש ועדת הכלכלה והצעתי שוועדת המשנה לבטיחות בדרכים תהיה פה כי כאן המשטרה ואנחנו עדיין בדיונים.

מירב בן ארי: אבל זה קצת מוזר שאני אקים ועדה וזה בכלל לא חלק מתוכניות המשרד לצמצם את תאונות הדרכים.

מירב בן ארי: אני חושבת שזו אחת הבעיות הקשות היום של מדינת ישראל.

מירב בן ארי: אי אפשר להתנער מזה שכל יום אנשים נהרגים בכבישים.

מירב בן ארי: המשרד לביטחון פנים שאמון על זה והמשטרה, זה התקציב הכי גדול.

מירב בן ארי: אני לא יכולה לעבור על זה לסדר היום, זה יעד חשוב והמשטרה צריכה לשים על זה דגש משמעותי מבחינת תקציב ומבחינת יעד.

מירב בן ארי: נכון שיש נהיגה פרועה בכבישי הדרום, אבל גם בנתיבי איילון כמעט כל יום אנשים נהרגים, שלא לדבר על תאונות מתחת לבית.

מירב בן ארי: אני רוצה לשמוע ולראות מה באמת המשרד הולך לעשות מבחינת מאבק בתאונות דרכים.

תומר לוטן: נעשה את זה.

תומר לוטן: נשלח לך את הפעולות הספציפיות בנושא המאבק בתאונות הדרכים, גם בהקשר של החברה הערבית וגם בכלל.

תומר לוטן: ישנו שקף מקדים שהוא נגזרת של מדיניות המשרד על העקרונות המנחים שלנו, שהם לא רק נושאי תוכן אלא ממש עקרונות.

תומר לוטן: אני שולח אתכם לשורה שלישית, נושא מדידה והערכה רציפה.

תומר לוטן: אנחנו מתכננים לבנות בשבועות הקרובים עבור כמעט כל תוכניות המשרד תהליכי מדידה והערכה מלווים, גם בנושא החברה הערבית, שזה לב האירוע.

מירב בן ארי: יש במשרד לביטחון פנים מחלקת מדידה והערכה?

תומר לוטן: יש במשרד ביטחון פנים יחידת אסטרטגיה ובתוכה יחידה למדידה והערכה.

תומר לוטן: בנושא הזה אנחנו מונחים לא מעט על ידי משרד ראש הממשלה בכל מה שקשור לגיבוש יעדי תוצאה במסגרת הליך התכנון הממשלתי.

תומר לוטן: אני מציע שאחרי הצעת התקציב, אם תרצי, נוכל להציג בפניכם את המדדים שלנו בתחומים השונים.

מירב בן ארי: כן, זה מעניין מאוד.

מירב בן ארי: בנושא הפשיעה בחברה הערבית ביום רביעי מגיע לכאן הפרויקטור, ביום חמישי אני נמצאת אצל חכרוש, זה יהיה משהו שהוועדה תלווה לאורך כל הדרך במקביל לממשלה.

מירב בן ארי: תגיד לי כל דבר שנראה לך רלוונטי ונעקוב מפה.

תומר לוטן: נצלול לתוך התקציב, אפשר לראות את הנתחים הגדולים של הגופים ביחס לתקציב.

תומר לוטן: החלקים של משרד הבט"פ עצמו בתוך הרשות להגנת עדים והרשות לביטחון קהילתי הם הנתחים הקטנים.

תומר לוטן: חשוב להבין שככה בנוי התקציב והפאי הזה די יציב לאורך השנים, זו פחות או יותר החלוקה.

תומר לוטן: בשקף הבא אפשר לראות את העלייה בהיקפי התקציב לאורך הדרך.

תומר לוטן: מה שרואים בגרף אלה תקציבי בסיס עוד לפני התוספות החד פעמיות.

תומר לוטן: אפשר לראות את השוואה הבסיסים לאורך השנים.

תומר לוטן: כאשר מה שעשינו בין היתר כדי לדייק את זה, זה הכנסנו לפה את הרשות לביטחון קהילתי, גם בתקופה שהיא לא הייתה אצלנו לצורך השוואה כדי לתת את יכולת ההשוואה.

תומר לוטן: אפשר לראות שלעומת שנה שעברה, תקציב המשכי 2021, אנחנו גדלים בסדר גודל של 730 מיליון שקלים.

תומר לוטן: אם משווים לפעם האחרונה שהיה בסיס תקציב, שזה 2019 - - -

מירב בן ארי: אתה יודע כמה סיימת את שנת 2020 עם תוספות?

מירב בן ארי: פעם אחרונה שהצבענו על תקציב היה ב-2018.

מירב בן ארי: הבסיס הוא 17.5, כמה סיימת את שנת 2018?

מירב בן ארי: כמה תוספות מקבל המשרד לביטחון פנים?

איתן גולדפלם: שמי איתן גולדפלם ממלא מקום סמנכ"ל תכנון ותקצוב.

איתן גולדפלם: יש תקציבים חד פעמיים, אין לי את הנתון, מה שרואים בגרף זה את הגידול בבסיס.

איתן גולדפלם: יש עוד מאות מיליוני שקלים באופן עקבי שהם גידולים תקציביים של תקציבים חד פעמיים שאנחנו מקבלים בסיכומי התקציב.

איתן גולדפלם: מתווספים גם עודפים משנה קודמת, יש כמיליארד ואפילו יותר.

מירב בן ארי: הערכה של תוספת מיליארד בסוף שנה שאתם מקבלים לכל מיני תקציבים חד פעמיים על בסיס התקציב.

תומר לוטן: הדבר הזה נכון גם לגבי שנת 2022.

תומר לוטן: בנוסף ל-19,900,000 שרואים בבסיס ישנם סדרה של תקציבים שתכף נתייחס לכמה מהם, חלקם בעולם השכר, חלקם בעולם ההתעצמות, חלקם קשורים לחברה הערבית, שהם תקציבים חד פעמיים שמתווספים לתקציב הבסיס ומביאים אותנו להיקף הפעלה של כ-21 מיליארד שקל בשנה הקרובה.

תומר לוטן: תוכניות מרכזיות במסגרת התוספות החד פעמיות.

תומר לוטן: אלה בעיקר התעצמות והצטיידות שקורות בשנה הקרובה.

תומר לוטן: למשל שב"ס, בוודאי נעסוק רבות בנושא שקשור לבינוי בתי כלא עתידיים, פרויקט מגידו שהוא פרויקט חדש של שבעה בתי סוהר.

תומר לוטן: בקשר למגידו, זה פרויקט שמדובר עליו הרבה שנים והשנה למעשה מתחיל לנסוע באמצעות התקציב לתהליך תכנון אדריכלי שאמור להתבצע לאורך 2022 ולשים אותנו על הפסים.

תומר לוטן: יש עוד כמה פרויקטים בז'אנר הזה.

מירב בן ארי: התכנון הוא להקים כלא אחד חדש?

תומר לוטן: זה אשכול שמאגד אליו ששה בנוסף למגידו.

תומר לוטן: זה אירוע מאוד מורכב מבחינה תכנונית, מבחינה מימונית, מבחינת מקרקעין.

תומר לוטן: זה פרויקט משותף ויש עזרה גדולה ממשרד האוצר וזה אחד הדוגמאות היפות שאם הפרויקט יצליח, הוא אמור להחזיר את עצמו במאה אחוז, זה פרויקט התייעלות מושלם אם נצליח להעלות אותו על הגל.

תומר לוטן: במקביל ישנם תהליכים אחרים בשירות בתי הסוהר של הגדלה של בתי כלא קיימים כגון אלה, נפחא, עופר, על מנת לעמוד בבג"ץ שטח המחיה.

מירב בן ארי: כשאתה אומר תקציב חד פעמי זה בעיקר יותר קניות: בניה, הצטיידות, רכישה למערך הכבאות או למשטרה שאלה דברים חד פעמיים.

איתן גולדפלם: יש גם אלמנט שכר.

איתן גולדפלם: יש את הסכם השכר של השוטרים על היעדר קביעות, יש אלמנט של רטרו, שגם הוא נמצא בתקציב החד פעמי.

תומר לוטן: אם אנחנו שואלים מהם האבנים הגדולות שלנו בתקציב, מתוך ה-21 מיליארד שהראינו יושבים העוגנים הגדולים: השכר, החברה הערבית, מערך הכליאה ותהליך הפחתת רגולציה, שאמנם בכמות כסף שיוצא הוא לא מאוד גבוה אבל המשמעויות שלו בחיסכון אמורות להיות מאוד גדולות, אני יודע שגם קיימתם על זה דיון בוועדה.

מירב בן ארי: מחר אנחנו ממשיכים עם הרגולציה של הכבאות, זה חלק מההסדרים.

תומר לוטן: הנושא האחרון הוא חדשנות, דיגיטציה וטכנולוגיה, נושא שמאוד חשוב, בעיקר בשירות בתי הסוהר.

תומר לוטן: כולנו שותפים להבנה שהשירות נמצא הרחק מאחור מבחינת המקום שהיינו רוצים לראות אותו מבחינת טכנולוגיה ודיגיטציה.

תומר לוטן: יש לזה תקציב לא מבוטל בשנת 2022, ברמה של עשרות מיליוני שקלים.

תומר לוטן: במשטרה, הנושא של הטכנולוגיה הוכנס לבסיס, לא כולו, בהיקפים של כ-50 מיליון שקל, על מנת לאפשר למשטרה ללכת לתהליכי טכנולוגיה ארוכי טווח.

תומר לוטן: למשל המשטרה צריכה להחליף את מערכת הקשר שלה, מערכת ניצן.

תומר לוטן: יש לאנשים פה זקנים ארוכים סביב הנושא.

תומר לוטן: להחליף מערכת קשר למשטרה לוקח 4, 5 שנים ויש שיגידו 7 שנים.

תומר לוטן: אתה לא יכול לעשות תהליך טכנולוגי כזה כל כך גדול, כל כך מסובך בתקציב חד פעמי וכל פעם לנסות לגייס שוב.

תומר לוטן: לכן ניסינו לגדר את הביטחון הזה למשטרה כדי לאפשר לעצמה להיכנס לסדרה של פרויקטים טכנולוגיים כמו זה שהזכרתי ועוד רבים אחרים.

תומר לוטן: זה מופיע בהסכם התקציבי שחתמנו עליו עם משרד האוצר לפני כחודש וחצי.

תומר לוטן: גג שכר – אירוע משמעותי מאוד, כמעט היסטורי שנחתם לפני כחודש וחצי בחתימה מרובעת של בט"פ, אוצר, משטרה ושב"ס.

תומר לוטן: העיקרון של ההסכם דומה להסכם כחלון-יעלון בצבא לפני כמה שנים שאומר, אנחנו צריכים לקבע סכום מסוים שנועד לממש את השכר והגמלאות מידי שנה, עם כמובן מגדל גדילה קבוע שמאפשר לו לגדול וזה הסכום שבתוכו המשטרה והשב"ס מתנהלים.

תומר לוטן: מצד אחד זה נותן להם ודאות.

תומר לוטן: אתה לא צריך כל שנה לדאוג יש לי או אין לי.

תומר לוטן: פעם שנייה זה מחייב את המשטרה והשב"ס לנהל יותר טוב את התקציב הפנימי שלהם ויותר טוב את הנושא של הדרגות, הקידומים והמטה מול שטח על מנת לא לחרוג.

תומר לוטן: צריך להגיד שלאורך השנים היו חריגות, גם במשטרה וגם בשב"ס, חריגות מהתכנון השנתי באופן כזה שהאוצר היה צריך בסוף השנה להוציא את פנקס הצ'קים ולהשלים את הפערים.

תומר לוטן: אנחנו לא רוצים לחזור לריטואל הזה שהוא לא נכון מבחינה תכנונית.

תומר לוטן: אחד העקרונות שמלווים את ההסכם הזה הוא מה שמכונה פירמידת הדרגות.

תומר לוטן: זה אומר שכשאתה מסתכל על כמה שוטרים או כמה סוהרים יש בכל דרגה במערכת, אתה רוצה לוודא שזו פירמידה.

תומר לוטן: שבקצה הסקאלה, במקום של הקצינים והבכירים יש מעט אנשים ואחר כך ככל שיורדים בדרגות יש יותר אנשים.

תומר לוטן: פירמידה הגיונית של ארגון שצריך להתנהל בצורה היררכית וכמובן עם הרבה דגש על שטח.

תומר לוטן: אנחנו רוצים, זו גם דירקטיבה של השר, לא הרבה מפקדות ומטות, אלא יותר hands on the ground.

תומר לוטן: לכן בתוך הסכם הגג שכר יש מבנה של פירמידות, גם עבור השב"ס וגם עבור המשטרה בתהליך שצריך לעמוד בו.

תומר לוטן: ההסכם הזה הוא הסכם ל-4 שנים ולכל אחת מהשנים האלה יש יעדים מבחינת הפירמידה, איך אתה לאט לאט הופך אותה לפירמידה אחרי שלא הייתה כזו.

תומר לוטן: זה נושא מאוד מרכזי שאמור להבנתנו לחזק את השירות ואת המפגש של המשטרה עם האזרח בשטח.

תומר לוטן: בתוך הסכם הגג שכר יש עוד פרק מאוד חשוב שנוגע למסלולי שירות.

תומר לוטן: זה איך אתה מוודא שהשוטרים שמגויסים והסוהרים שמגויסים מתקדמים בתהליך נכון מקצועי, כולל ניפוי של אנשים לא מספיק טובים אחרי כמה שנים, מה שמכונה שיטת השערים.

תומר לוטן: יש שער ראשון אחרי 5 שנים, שער שני אחרי 15 שנים והדבר הזה אמור לסייע למשטרה ולשירות בתי הסוהר לנהל ולטייב את כוח האדם שלהם בתהליך מתמשך.

תומר לוטן: הזדמנות להגיד לפרוטוקול שהאתגר והמחויבות שלקחו על עצמם, גם המשטרה וגם שירות בתי הסוהר באמצעות ההסכם הזה, היא מחויבות קשה מאוד.

תומר לוטן: גם ציבורית וגם פנימית.

תומר לוטן: זה בהחלט לא קל ודורש הרבה אומץ ללכת לתוך הסכם מהסוג הזה.

תומר לוטן: מצד שני, בגינו המשטרה והשב"ס מקבלות ודאות, מקבלות תמונה יציבה וברורה שנים קדימה של היקף תקציבי השכר והגמלאות שזה דבר מאוד משמעותי.

תומר לוטן: מקבלים גם דברים נוספים כמו מכסות פרישה, כלי תמרוץ כאלה ואחרים.

תומר לוטן: זה הסכם מסובך מאוד אבל להבנתי, אם צריך לשקף את השקף הזה, אירוע חשוב בתהליכי תכנון של המשטרה ושב"ס שיאפשר להם גם לייצר תקציבי התעצמות שלא יכולנו לסמן אותם נכון להיום.

בועז טופורובסקי: הנושא של הבטיחות בדרכים, לא ראיתי יעדים.

מירב בן ארי: לפני שהגעת הערתי על זה.

מירב בן ארי: צריך להגיד שזה בליבו של חבר הכנסת טופורובסקי.

בועז טופורובסקי: על בטיחות בדרכים, אני לא רק על יעדים של המשטרה.

בועז טופורובסקי: היו לי מספר שיחות עם ראש אגף התנועה, מתוך 450 ניידות שאמורות היו להיות ב-2019 יש היום אולי 270.

בועז טופורובסקי: אני לא רואה החמרת ענישה, גידול אכיפה, שימוש באמצעים טכנולוגיים.

בועז טופורובסקי: מה קורה עם זה?

תומר לוטן: התייחסנו לזה בראשית הדיון, אנחנו נשלח לוועדה כפי שסוכם את כל הפעולות שאנחנו מתכוונים לעשות בנושא של הגברת האכיפה ועמידה ביעדים, לרבות הפרויקטים הטכנולוגיים.

תומר לוטן: יש מספר פרויקטים כאלה שאמורים לצאת לדרך כתוצאה מהתקציב הזה ונפרט לכם אותה בצורה כתובה.

תומר לוטן: צריך לומר שכל הגידול של המשטרה ב-2022 נועד לטפל בחברה הערבית.

תומר לוטן: לכן אין לנו כמעט תוספות של שוטרים בנושאים שאינם קשורים לחברה הערבית ובתוך הנושא של החברה הערבית אנחנו מקדישים פרק משמעותי מאוד לנושא של עבריינות כביש ועבירות תנועה.

בועז טופורובסקי: כמה ניידות תנועה מתווספות לחברה הערבית?

תומר לוטן: אנחנו לא עם הנתון הזה בנקודת הזמן הזו.

בועז טופורובסקי: מה זאת אומרת?

בועז טופורובסקי: אתה לא יודע כמה שוטרים?

בועז טופורובסקי: אתה לא יודע עם כמה אתה הולך להצטייד?

בועז טופורובסקי: זה אומר שאתה לא יודע כמה אתה הולך להצטייד בשוטרים כי עם ניידת בא שוטר, אז איך הטיפול הולך להיות?

תומר לוטן: אנחנו יודעים בוודאות בכמה תקני כוח אדם נעלה.

בועז טופורובסקי: במשטרת התנועה במגזר הערבי?

תומר לוטן: במשטרת ישראל בכלל ובתוכה החלוקה הפנימית בתוך החברה הערבית.

תומר לוטן: כמה מתוך ה-880 שוטרים שיתווספו בשנת 2022 ילכו לאגף התנועה וכמה ילכו לסיור וכמה ילכו לבילוש, את זה אנחנו כן יודעים להגיד.

תומר לוטן: איך הדבר הזה מתרגם לניידות אני עוד לא יודע להגיד ואני אשמח לבדוק את הנושא ולחזור אליכם.

מירב בן ארי: אמרתי לפני שהגעת ואני אחדד את זה עכשיו.

מירב בן ארי: לדעתי לא יכולים להיות יעדים של המשרד לביטחון פנים, עם כל הכבוד למאבק בפשיעה במגזר הערבי שנתעסק ונטפל בזה, בלי מאבק מוגדר בתאונות הדרכים.

מירב בן ארי: מי שאוכף ואחראי על הכבישים זו משטרת ישראל.

מירב בן ארי: אם זה לא מופיע בכלל כיעד שלכם, למה שתתקצבו את זה?

מירב בן ארי: נכון שיש נהיגה עבריינית בכבישי הדרום וצריך להתייחס אליה, אבל בסוף, אזרחי ישראל, ערבים ויהודים נהרגים בכל הארץ.

בועז טופורובסקי: באוכלוסייה הערבית זה פי 1.5.

מירב בן ארי: זה בכלל לא יעד של המשרד, המאבק בתאונות הדרכים ובעיני זה חמור.

מירב בן ארי: אם אין יעד אין לזה תקציב.

מירב בן ארי: כל יום מתים אנשים ולא הצבתם את זה כיעד.

מירב בן ארי: אני לא מבינה את זה.

בועז טופורובסקי: הייתה התחייבות של המשרד ב-2017 שיהיו 450 ניידות עד 2019, היום אנחנו מגיעים לתקציב של 2022 ואין התייחסות לתוספת ניידות.

תומר לוטן: אני לא מכיר את ההתחייבות הזאת.

בועז טופורובסקי: אני אשלח לך.

בועז טופורובסקי: התחייבות של השר, גם של המנכ"ל באותו זמן.

בועז טופורובסקי: הייתה התחייבות חוזרת בפני ועדת הכלכלה לפני שנתיים ולפני שנה כשאני יושב-ראש ועדת המשנה, הייתה התחייבות בפני.

בועז טופורובסקי: בשבוע הבא יהיה כאן דיון בשבוע הבטיחות בדרכים, שלא תהיינה הפתעות.

מירב בן ארי: אני כבר אומרת לך, כדי לחסוך את האירוע, בשבוע הבא מציינים בכנסת את יום המאבק בתאונות הדרכים.

מירב בן ארי: יתקיים כאן דיון ביום שלישי אני אשמח שיגיע מישהו בכיר מהמשרד שיגיד לנו מה תוכנית המשרד לביטחון הפנים.

מירב בן ארי: כל חברי הכנסת מעניין אותם הנושא של בטיחות בדרכים, תהיה התגייסות גדולה שבוע הבא בכל הוועדות.

מירב בן ארי: זו הוועדה הכי חשובה בעיני, חוץ מכלכלה שיש לה משנה תחבורה.

בועז טופורובסקי: גם כמשרד, הרי הטיפול בתאונות דרכים הוא הוליסטי ויש משרד לבטיחות בדרכים, הם מפילים עליכם, הם אומרים שהמשרד לא מתייחס אליהם.

בועז טופורובסקי: אם משרד התחבורה אומר את זה, בשלב מסוים נידרש לזה בצורה יותר רצינית ויותר מלהגיד שהכתובת על הקיר אני לא יודע מה להגיד.

מירב בן ארי: שלא לדבר על מצב הרלב"ד, ששמעתי שגם שם המצב קטסטרופה.

מירב בן ארי: שבוע הבא יש פה דיון, אני מצפה לדעת מה המשרד לביטחון פנים מתכוון לעשות בשנת 2021-2022 למלחמה בתאונות הדרכים.

מירב בן ארי: תביאו לוועדה, יושבים פה שני חברי כנסת בקואליציה, אחד גם ראש הסיעה, יש לנו עוד כלים פרלמנטאריים.

מירב בן ארי: הנושא הזה מאוד חשוב לנו.

מירב בן ארי: אנחנו מאוד מגויסים אליו.

מירב בן ארי: הבנתי שהמצב של הרלב"ד לא טוב והמצב בכבישים ממשיך להיות גרוע.

בועז טופורובסקי: הרלב"ד אומר, בכל מקום שהמשרד לביטחון פנים לא חוזר אליו.

בועז טופורובסקי: נבין איפה הבעיה ונתחיל להתמקד בה, או שתיקחו את עצמכם לידיים.

בועז טופורובסקי: נושא נוסף, זה שמתעסקים בחברה הערבית זה מעולה, אבל לא צריך להתעלם מבקשות ודרישות שיש בשאר החברה הישראלית, למשל הגיעה מהוד השרון בקשה לפיקוח עירונית שלא מקבלת התייחסות.

אוסאמה סעדי: כדי להשלים את עניין התאונות דרכים, חבר הכנסת טופורובסקי באמת עוקב אחרי זה וכל הכבוד לו.

אוסאמה סעדי: בחברה הערבית שיעור התאונות זה בין 30%.

אוסאמה סעדי: יש את הפן של התשתיות שנדבר עליו, צריך לשפר את התשתיות וגם בפן ההסברה והאכיפה חשוב שנשמע ושתהיה תוכנית של המשרד.

תומר לוטן: ראשית, אני לא מכיר את הפניות של רלב"ד ושומע עליהן כאן בראשונה.

תומר לוטן: אם כך הדבר, תצא בדיקה כדי לראות למה דברים לא נענו, נבדוק ונטפל בזה.

תומר לוטן: ניתן לכם דין וחשבון על התוכניות שלנו בנושא תאונות הדרכים לתוך 2022.

תומר לוטן: את חלקם הזכרתי כאן על קצה המזלג, לרבות המיקוד שלהם בחברה הערבית.

מירב בן ארי: הכנסת מציינת שבוע הבא את יום המאבק בתאונות הדרכים.

מירב בן ארי: יש דיון שנקבע לוועדה והמשרד לביטחון פנים, שאמון על האכיפה יגיע לפה ויסביר מה הם מתכוונים לעשות.

בועז טופורובסקי: שלא יהיה ספק, אנחנו שותפים לפעולות אגרסיביות בנושא הזה.

בועז טופורובסקי: שותפים ורוצים לעזור למשרד לקבל את כל הכלים שהוא צריך.

מירב בן ארי: לכולנו יש מטרה משותפת.

תומר לוטן: אני רוצה לעשות פוקוס על המאמצים נגד הפשיעה והאלימות בחברה הערבית בהיבט התקציבי.

תומר לוטן: לגבי הנושא הזה אנחנו מדברים על שלושה מעגלים משלימים שנבנו בשבועות ובחודשים האחרונים כדי לטפל בסוגיה.

תומר לוטן: בצד הימני העליון תוכנית המשרד לביטחון פנים של אכיפה ומניעה.

תומר לוטן: זה מה שאתם תכף תראו בתוך התקציב שלנו, שם נמצאות תוספות השוטרים ועיבוי התחנות והשיטור העירוני והטכנולוגיות הרלוונטיות והפיקוח והסיור וכו' וכמובן הרשות להגנת עדים והכלים של הרשות לביטחון קהילתי.

תומר לוטן: זה המעגל הפנימי והגדול שמסתכם למעלה ממיליארד שקל בשנתיים הקרובות על מיגור אלימות בהיבט הבט"פ.

תומר לוטן: צריך להזכיר שברקע מתנהלים עוד שני מהלכים.

תומר לוטן: הראשון מופיע בצד השמאלי העליון, שזו הפעולה של הפרויקטור, סגן השר, שאמורה לתחלל את פעילות המשרדים הנוספים כדי לתמוך בפעילות הזו.

תומר לוטן: פעילות של רשות המסים, פעילות של משרד הפנים, רשות להלבנת הון וכו'.

תומר לוטן: בחלק מהמהלכים האלה יש היבט תקציבי אבל חלקם זה פשוט תיאומים.

תומר לוטן: פשוט להביא את כולם לתוך החדר.

תומר לוטן: החלק השלישי שלא נציג כאן היום בדיון אבל חשוב לי להגיד שהוא קיים זה פיתוח כלכלי חברתי כמענה משלים.

תומר לוטן: זה מופיע גם בתוכניות של משרד הרווחה.

מירב בן ארי: הבנתי שביום ראשון זה מוצג לממשלה ואז הם יציגו את זה כאן.

תומר לוטן: יש למעשה 5 החלטות ממשלה בקנה שעוסקות בחברה הערבית שאמורות להשלים את התמונה ולתמוך בה.

תומר לוטן: התוכניות המרכזיות בחברה הערבית, כל שורה שאתם רואים בשקף הזה מתוקצבת ומפורטת עד רמת התקן.

תומר לוטן: כשאנחנו אומרים תגבור כוחות בתחנות, זה אומר שמתוך ה-800 השוטרים שהתווספו בשנה הבאה לכוחות המשטרה - - -

מירב בן ארי: זה לא 1,200?

תומר לוטן: 800 ב-2022 ועוד 300 ב-2023, זה מעבר לגיוסים השוטפים והרגילים של המשטרה.

תומר לוטן: אנחנו יודעים להגיד היום בדיוק לאיזה תחנות יגיעו, כמה שוטרים אנחנו רוצים לשים, בכפוף לזה שזה יעבור את החלטת הממשלה ויעבור תקציב, אבל בגדול התוכנית שלנו מפורטת.

מירב בן ארי: כבר עבר החלטת ממשלה, אתה מדבר על התקציב שיעבור.

תומר לוטן: תוכנית הפשיעה באלימות בחברה הערבית צפויה לעבור בממשלה ב-24 לחודש הזה.

תומר לוטן: בכל שורה כאן יש אלמנטים תקציביים, הזכרנו בדיוני עבר בוועדה את הנושא של "סייף סיטי" מודל התערבות משטרתי רחב עם הרבה מאוד טכנולוגיה בערים המעורבות.

מירב בן ארי: כשאתה מדבר על הסייף סיטי בערים המעורבות, מיהן הערים מעבר ללוד ועכו?

תומר לוטן: לוד ועכו הם שני ערי הפיילוט בשנת 2022.

תומר לוטן: אם הפרויקט הזה יצליח נשאף להרחיב אותו ב-2023, אבל כרגע זה פיילוט שאנחנו עושים בשתי ערים.

מירב בן ארי: סייף סיטי זה כמו משל"ט 2000?

תומר לוטן: בגדול כן.

תומר לוטן: מוקד חוזה של העיר עם כלי מעקב מבוססי מצלמות ורחפנים, עם מוקד פעיל שמחובר לעירייה, שאמור להות מהר מאוד פעולות שקורות במרחב הציבורי ולתת להם מענה.

תומר לוטן: אלמנט מרכזי נוסף בתוכנית הזו הוא הנושא של השיטור העירוני.

תומר לוטן: במסגרת התקציב הקיימת שלנו אנחנו מתכוונים להרחיב את זה ל-7 ערים בשנת 2022, כולן ערים ערביות.

תומר לוטן: צריך לומר שהישובים הערבים כרגע נמצאות בתת ייצוג בנושא של שיטור עירוני, יש למעלה מ-75 שיטור עירוני בישראל, רק 12 מהם בישובים ערביים.

תומר לוטן: אנחנו מרחיבים את זה בעוד 7 בשנת 2022.

מירב בן ארי: שיטור עירוני בתל אביב למשל, הרשות העירונית משתתפת.

מירב בן ארי: האם הרשות הערבית מממנת את זה?

מירב בן ארי: מה המודל?

תומר לוטן: מודל השיטור העירוני, שהוא נגזרת מהחלטת ממשלה ומחקיקה, מייצרת מדרגות השתתפות של מצ'ינג לרשויות לפי מצב סוציואקונומי.

תומר לוטן: ההשתתפות נעה בין 25% ל-35%, זה עדיין סכום מאוד גבוה עבור רשויות חלשות.

תומר לוטן: מה שאנחנו מתכוונים לעשות ונביא את זה להחלטת ממשלה, זה לתקן את הקריטריונים כשמדובר בחברה הערבית כי מבינים שהרשויות החלשות לא יעמדו בזה.

תומר לוטן: יש לזה תקדים, ישובים כמו עוטף עזה, שדרות, אשקלון, בהחלטות ממשלה ייעודיות, תוגברו בשיטור עירוני במצ'יניג נמוך.

תומר לוטן: כלומר המדינה השתתפה בכ-90% והעירייה השתתפה בהיקפים מאוד נמוכים.

תומר לוטן: אנחנו הולכים להשתמש במודל הזה.

איתמר בן גביר: יש קריטריונים או שזה לכל דורש?

תומר לוטן: יש קריטריונים.

מירב בן ארי: זה בחקיקה?

תומר לוטן: האירוע של השיטור העירוני מתחיל מהחלטת ממשלה אבל התוספת של השיטור מגיעה לכאן לוועדה.

תומר לוטן: כל ישוב שנכנס לשיטור מגיע לוועדה לאישור.

מירי פרנקל שור: יש חקיקה שמסדירה את זה.

מירב בן ארי: דיבר על זה מפקד מחוז צפון, ש-99% מהפשיעה בצפון היא פשיעה של המגזר הערבי.

מירב בן ארי: יש ערים כמו נהריה, שאין לה שיטור עירוני, אבל רוב הפשיעה שלה, לפחות ממה שנאמר לי על ידי ראש העיר, היא פשיעה מהמגזר הערבי שמגיעה לנהריה.

מירב בן ארי: למרות זאת העיר לא תתוגבר.

תומר לוטן: נשמח לשלוח את הקריטריונים, הם מבוססים על נתוני פשיעה.

מירב בן ארי: נתוני פשיעה בטייבה או בכפר קאסם או בתל שבע, שם הכי גבוה במגזר הבדואי.

מירב בן ארי: אבל עדיין עיר שסופגת את האלימות, כמו למשל באר שבע או עומר, אין תגבור של ערים שנמצאות בתוך האירוע.

תומר לוטן: הפשיעה נרשמת בעיר המדווחת.

תומר לוטן: אם תושב נהריה מגיש תלונה במשטרה על פשיעה כזו או אחרת, הספירה של הסטטיסטיקה נרשמת בנהריה, היא לא נרשמת במקור ממנו הגיע העבריין.

תומר לוטן: לכן יש הלימה בין העיר שחלה בה הפשיעה לבין הקריטריון שאנחנו משתמשים בו להחלטה אם לתת.

מירב בן ארי: זאת אומרת שגם אחרי שאותו אזרח בנהריה מגיש תלונה, או אזרחית שהוטרדה מינית בטיילת מבחור מהמגזר הערבי, שאני יודעת שיש בטיילת הטרדות והתנכלויות, עדיין בטייבה יהיו לך יותר תלונות.

תומר לוטן: יש ניואנס אחד, הפרמטרים הם לא כלל הפשיעה בעיר.

תומר לוטן: אני מזכיר ששיטור עירוני לא יכול לטפל בעבירות מין למשל.

תומר לוטן: לאוכף העירוני יש סמכויות שמוסדרות כאן בוועדה, שמגדירות לו בדיוק מה הוא יכול לעשות.

איתמר בן גביר: מה זאת אומרת?

איתמר בן גביר: שוטר עירוני רואה עבירת מין ואומר אני לא יכול לטפל בזה?

מירב בן ארי: הוא יכול לעכב.

תומר לוטן: הוא יכול לעשות עיכוב אבל אין לו סמכויות מלאות של שוטר.

איתן גולדפלם: המטרות של שיטור עירוני זו לא פשיעה.

איתן גולדפלם: יש שוטרים בתחנות שמטפלים בפשיעה.

איתן גולדפלם: שיטור עירוני נועד לטפל בעבירות של איכות חיים, של סכסוכי שכנים, חסימת חניות.

איתן גולדפלם: זאת לא המטרה.

איתן גולדפלם: זה שיש פשיעה בנהריה זה משהו אחר, השיטור העירוני הוא לא זה שיטפל בזה.

איתמר בן גביר: אז אתם אומרים שהשיטור העירוני לא מוסיף כהוא זה אם מדברים עכשיו על פשע.

מירב בן ארי: זה לא נכון, שוטר עירוני ופיקוח עירוני מאוד מוסיף.

מירב בן ארי: בתל אביב, עוד שהייתי חברת מועצה והקמנו את אותה יחידת שיטור עירוני, זה שינה את כל החיים בתל אביב.

מירב בן ארי: זה לא רק סכסוכי שכנים.

מירב בן ארי: זה התמודדות עם עובדים זרים, התמודדות עם פשיעה, נוכחות משטרתית, ניידות.

מירב בן ארי: הם נראים כמו שוטרים לכל דבר.

מירב בן ארי: לדעתי ערים שיש שם פגיעה משמעותית והן סופגות את העלייה באותה אלימות, עיר שגם רוצה בזה.

מירב בן ארי: במקרה הייתי בנהריה ושמעתי את ראש העיר שמוכן לשים את המצ'ינג וסופג את האלימות ואת ההטרדות המיניות ואת הוונדליזם בתוך נהריה, אם אנחנו לא מגברים את הרשויות האלה, נתגבר בפיקוח עירוני.

מירב בן ארי: אם רוב העבריינות במגזר הבדואי מתל שבע, חד משמעי צריך להפוך את הנקודה בתל שבע לתחנה.

מירב בן ארי: אבל אם מי שיורה על הבתים בעומר זה תת מקלע מאותה עיר, אז צריך גם להגן על התושבים של עומר.

אוסאמה סעדי: היום לצערנו היה עוד רצח מזעזע של סלים חסאמי.

אוסאמה סעדי: אני אומר לך ולתומר כל העניין הזה של השיטור העירוני, יכול להיות שזה עוזר בתל אביב, אצלנו בישובים הערביים, כאשר אנחנו מתמודדים עם פשיעה מאורגנת ועם ארגוני פשיעה, עם כל הכבוד לשוטרים העירוניים האלה של העיריות ושל המועצות, הם לא יכולים לעמוד מול ארגוני הפשיעה האלה וחייבים תוכנית פעולה.

אוסאמה סעדי: אני יודע שהמשטרה יכולה ויש לה את היכולות.

אוסאמה סעדי: היא הצליחה בנהריה, בתל אביב, בנתניה לפרק את כל ארגוני הפשיעה האלה.

אוסאמה סעדי: אבל אצלנו בחברה הערבית זה עדיין קיים וכל יום יש רצח.

מירב בן ארי: אז אתה אומר ששוטר שנמצא בפיקוח עירוני הוא לא כוח הרתעה בתוך הכפר או בעיר?

אוסאמה סעדי: לא רק הפיקוח העירוני, גם תחנות המשטרה הקיימות לא עושות את העבודה שלהן.

אוסאמה סעדי: עובדה שבמג'ד אל כרום יש תחנה יפה, עם בניין יפה של 5 קומות, מה שהם מתעסקים בו זה כל יום באים לבעל אולם ובודקים אם יש רעש או אין רעש כי ראש עיריית כרמיאל מתלונן על רעש בכרמיאל.

אוסאמה סעדי: ככה לא מתמודדים עם ארגוני פשיעה.

אוסאמה סעדי: אני יודע שהמשטרה בישראל יודעת ויש לה את היכולות אבל היא צריכה לקבל החלטה.

אוסאמה סעדי: נפגשנו עם השר, אתך ועם הפרויקטור.

אוסאמה סעדי: יש צלילים אחרים, אבל בשטח אנחנו מרגישים מופקרים.

אוסאמה סעדי: דבר נוסף בעניין החברה העברית הוא נושא הכבאות.

אוסאמה סעדי: היה מקרה של שריפה ענקית בשבת בקלנסואה.

אוסאמה סעדי: היו צריכים לבוא כבאיות מצור יגאל, עם הפקקים הגיעו באיחור של 40 דקות, כל הבניין קרס, מזל שלא היו נפגעים בנפש.

אוסאמה סעדי: גם לגבי הזקנים, בחור עם זקן צריך להתגלח?

אוסאמה סעדי: מה ההוראה הזאת?

אילון מייל: בוקר טוב, שמי איילון תכנון כב"ה.

אילון מייל: במסגרת תוכנית החומש לחברה הערבית סוכם יחד עם המשרד לשוויון חברתי על בניית 8 תחנות ועד 4 תחנות של מתנדבים, סך הכול 12 תחנות.

אילון מייל: תחנה מאוד חשובה בהקשר של קלנסואה אחרי המקרה המצער בשבת, תבנה תחנה בטייבה כבר בתקציב הזה.

אילון מייל: יש פרישה מלאה.

מירב בן ארי: התייחס הנציב על עניין הזקנים.

מירב בן ארי: אולי תגיד על זה מילה.

אילון מייל: אני לא רוצה להיכנס לזה, יש החלטת בית משפט.

מירב בן ארי: אני מכירה את ההחלטה, אבל תוכל לומר אותה.

איתמר בן גביר: זה יותר מורכב ממה שנאמר, אי אפשר לנפנף בהחלטה הזו.

מירב בן ארי: אתה לא יכול את התשובה המקצועית?

אילון מייל: זה עניין זה אטימה של המסכות.

אילון מייל: ברגע שיש זקן זה לא אוטם מספיק, זה עניין בריאותי בטיחותי לכבאים.

איתמר בן גביר: יש כבאים בכל מיני מקומות, עם זקנים ועם מסיכות כאלה, מלבד זה שעבדו כאן כל כך הרבה שנים כבאים עם זקנים, צריך למצוא את הפתרון.

אוסאמה סעדי: יש החלטה של בית משפט בעניין?

מירב בן ארי: כן, אמר הנציב, שאין אטימה מוחלטת של המסכה.

מירב בן ארי: ביום חמישי אנחנו בכבאות, עם כל צוות הכבאות, עם היועץ המשפטי, נגיע יחד עם חבר הכנסת בן גביר שמצטרף.

איימן עודה: הערה לדבריך, דברת על נהריה, עומר והערבים.

איימן עודה: אני מבקש ממך לראות את המצב הסוציואקונומי בקרב אנשי עומר ונהריה לבין הכפרים הבלתי מוכרים בנגב.

מירב בן ארי: אז זה מצדיק שירו עליהם?

איימן עודה: לא.

איימן עודה: שום דבר לא מצדיק.

איתמר בן גביר: המצב כנראה יותר טוב.

איתמר בן גביר: הייתי אתמול בפזורה, איזה וילות יפות יש להם, בקיסריה אין וילות כאלה.

איימן עודה: שום דבר לא מצדיק אלימות.

איימן עודה: נקודה.

איימן עודה: המצב הסוציואקונומי בין פה לשם מזכיר לי את האוסטרלים עם האבורג'ינים.

איימן עודה: שם השפיעה קשה מאוד ויש את סידני שמתמודדת עם פשיעה של האבורג'ינים.

איימן עודה: צריך ללכת לתוכנית שוויונית ברמה הסוציואקונומית בכל הרמות במדינה.

איימן עודה: אלה הם גורמי העוני.

איימן עודה: יש את הגורמים שאנחנו מדברים עליהם, שזו המשטרה, בצדק, כך פותרים לשנה, שנתיים, שלוש בהצלחה וצריך לעשות את זה.

איימן עודה: אבל בשביל לפתור את זה מהיסוד, יש בעיות עוני בין הערבים ליהודים שצריך לפתור אותם דרך מדיניות שוויונית.

איימן עודה: אחר כך אעיר על התוכנית עצמה.

איתמר בן גביר: אני רוצה להגיב לדברים של חבר הכנסת עודה וגם בקשר לדברים הכלליים.

איתמר בן גביר: קודם כל כולנו באותה מטרה.

איתמר בן גביר: העניין של השפיעה במגזר הערבי, זה יעד מאוד חשוב.

איתמר בן גביר: הבעיה היא שחלק מאוכפי החוק הופכים להיות קציני ת"ש.

איתמר בן גביר: כשאני שומע את מפקד מחוז דרום של המשטרה מדבר על כך שפשיעה זה דבר לא טוב, אבל צריכה להיות הסדרה ואם לא תהיה הסדרה תמשיך להיות פשיעה, אני שואל אותך מר לוטן, מה בדיוק אתם עושים שם במשרד לביטחון פנים ולאיזה כיוון אתם מכוונים.

איתמר בן גביר: אני מבין שיש לכם אג'נדות וזה בסדר גמור, נכנס שר עם אג'נדות מאוד ברורות, למדתי גם את ההיסטוריה שלך, הכול בסדר.

איתמר בן גביר: בסופו של דבר אתם אחראים על אכיפת חוק במדינת ישראל ולא רק לדבר כל הזמן על תנאים ותנאים סוציאליים.

איתמר בן גביר: אם היית בא אתי לפזורה אתמול, היית רואה איזה וילות יש להם.

איתמר בן גביר: התפקיד שלכם כמשטרה זה לאכוף את החוק.

איתמר בן גביר: כשאני שומע את השר נחרץ מאוד, אולי בצדק, במקומות כמו יצהר, שיהיה דין , זה צריך להיות גם במגזר הערבי.

איתמר בן גביר: לא צריך לעשות פה הנחת מגזר.

איתמר בן גביר: המשטרה עושה עבודת קודש, אין לי ספק בכך.

איתמר בן גביר: אני יודע כמה השוטרים אוהבים את המדינה הזאת, מוסרים נפש למען המדינה הזאת.

איתמר בן גביר: יש לנו שוטרים איכותיים מאוד.

איתמר בן גביר: אבל כשהקצונה משדרת כל הזמן מסרים של חוסר גיבוי, חוסר גיבוי לשוטרים ולעומת זאת הכלה והבנה.

איתמר בן גביר: כל הזמן מחפשים צידוקים, למה מתפרעים.

איתמר בן גביר: זו שערורייה.

איתמר בן גביר: כולנו ראינו את התמונות הקשות בכפר קאסם, מה הגיבוי שנתתם שם, מה הגיבוי שנתנו לקצין המסכן הזה שחטף מכות פעם אחר פעם אחר פעם.

איתמר בן גביר: מי גיבה אותו?

איתמר בן גביר: אנחנו מפקירים את השוטרים שלנו ואחרי זה אנחנו מצפים שיבואו ויעשו עבודות לעילא ולעילא.

איתמר בן גביר: אי אפשר לזרוק אנשים בשטח, צריך להיות כאן גיבוי מערכתי וצריך להיות גיבוי שלכם במשרד לביטחון פנים.

איתמר בן גביר: כל הזמן אני שומע את השר לביטחון פנים מחפש, מכיל ומכיל.

איתמר בן גביר: להכיל את ההתפרעויות, להכיל את עבירות החוק, להכיל את פריעת החוק.

איתמר בן גביר: אתמול קיימתם דיון שלם על הר הבית, מה דברתם בדיון כל הזמן?

איתמר בן גביר: הפרת החוק של הערבים בהר הבית לא ענינה אתכם בכלל.

איתמר בן גביר: נכנסים להר הבית, מקללים שוטרים.

איתמר בן גביר: ראינו עשרות אלפים עומדים מול שוטרים צורחים עליהם, מרביצים להם, זה לא עניין אתכם.

איתמר בן גביר: אבל יהודי ממלמל תפילה, זה מה שמעניין את המשרד לביטחון פנים.

איתמר בן גביר: אני אומר לכם שככה תשיגו מטרה הפוכה.

איתמר בן גביר: מעבירים מסר לשטח שצריך להיות ברור, שאכיפת חוק היא אכיפת חוק בלי גזענות.

איתמר בן גביר: דין אחד לכולם.

איתמר בן גביר: דין אחד ביצהר ודין אחד בטייבה.

איתמר בן גביר: אתם גם מלהיטים את הציבור היהודי כי אתם יוצרים תחושות קיפוח אצל הרבה יהודים.

איתמר בן גביר: לכן זו טעות.

איתמר בן גביר: אתם טועים בנושא הזה וזה מה שרציתי להגיד.

מירב בן ארי: תודה.

מירב בן ארי: תרצה להתייחס?

תומר לוטן: לפני כשבועיים הצגנו כאן בצורה מפורטת מאוד את התוכניות בחברה הערבית.

תומר לוטן: בצד השמאלי של השקף זו מפת הדרכים שאתה התחלנו את הדיון ההוא.

תומר לוטן: אני רוצה להזכיר את זה בהתייחס לדברים שנאמרו.

תומר לוטן: הפעילות שאנחנו מתכננים בנושא של החברה העברית יש בה כמה וקטורים.

תומר לוטן: אי אפשר להתייחס אליה כפעולה אחת, אי אפשר לדבר על שיטור עירוני מבלי לדבר על ארגוני פשיעה.

תומר לוטן: אי אפשר לדבר על ארגוני פשיעה בלי לדבר על עבריינות כביש.

תומר לוטן: אי אפשר לדבר על עבריינות כביש בלי לדבר על פעולות בנושא חקירות ושינויי חקיקה.

תומר לוטן: לכן יש פה חבילה.

תומר לוטן: מה שקורה בדרך כלל בדיון, תופסים נושא אחד, כמו שיטור עירוני וזה כאילו חזות הכול וזה לא כך.

מירב בן ארי: בהתייחס לדברים שאמר חבר הכנסת סעדי, אתם באמת חושבים במשרד שהשיטור העירוני בערים ערביות ייתן מענה?

תומר לוטן: חד משמעית כן מכמה סיבות.

תומר לוטן: אחד, הלמנו המרכזי של נוכחות חוק וסדר בעיר היא מאוד משמעותית.

תומר לוטן: נכון שיש אירוע שנקרא ארגוני פשיעה והוא אירוע מרכזי וצריך לטפל בו על ידי הקרסת הארגון כלכלי, החדרת עדי מדינה, מאבק חקירתי, סיגינטי, מודיעיני על ראשי הארגונים וכו'.

תומר לוטן: זה אירוע בפני עצמו.

תומר לוטן: מוקמות יחידות של פשיעה כלכלית, יש פעולות מבצעיות משמעותיות של המשטרה כלפי אותם ארגונים.

תומר לוטן: אנחנו מגבירים את פעילות הרשות להגנה ועוד פעולות שעוסקות בארגונים עצמם.

תומר לוטן: לצד זה, האזרח הערבי, בין אם הוא אזרח נורמטיבי ובין אם עבריין, צריך לראות יותר נוכחות של חוק וסדר ברחוב.

תומר לוטן: בין אם באמצעות עיבוי שוטרים בתחנות ובין אם באמצעות כניסת כלים כמו השיטור העירוני שמפנים שוטרים לפעולות אחרות, דברנו על זה שבישובים שהופעל בהם שיטור עירוני המשטרה יכלה לעשות יותר בכל יתר הדברים שהם לא עבירות איכות חיים דבר שני, האזרח קם בבוקר ורואה אדם שמטפל בבעיות כמו הפרעת רעש, זריקת פסולת, חניה ותנועה עד עבריינות קשה יותר ומשמעותית יותר שמגיעה עד לארגוני השפיעה.

תומר לוטן: אנחנו רוצים להיות על כל הרצף הזה וזו התוכנית שהצגנו.

מירב בן ארי: לפחות בסיורים שראיתי, דווקא ברגע שמוקמות תחנות משטרה מספר התלונות עולה.

מירב בן ארי: זה מוכח מחקרית.

מירב בן ארי: ברגע שיש לאזרחים בית, אפשר לראות שהם מגישים את התלונות.

מירב בן ארי: אבל אתה אומר שמבחינת הערכה ומדידה, צריך לראות באמת שהפיקוח העירוני באותן רשויות ערביות באמת יש לזה משמעות מבחינת התושבים.

מירב בן ארי: ההערה של חבר הכנסת סעדי נאמרה כי הוא מכיר את האוכלוסייה.

תומר לוטן: זאת הערה חשובה ולגיטימית.

תומר לוטן: גם בשיטור עירוני אנחנו משקיעים מאמץ לדייק את השיטור העירוני למקומות הנכונים.

תומר לוטן: זה נכון ששיטור עירוני בטירה או טייבה ככל הנראה יותר מוצלח מתל שבע.

מירב בן ארי: מהן 7 הערים שציינת שהולך לקום שם שיטור עירוני?

תומר לוטן: אני מוסיף לזה כוכבית כי זה צריך לעבור עוד החלטת ממשלה.

מירב בן ארי: מה המלצת המשטרה?

קריאה: כפר קאסם, כפר קרע, כפר כנא, סחנין, כפר מנדא, ח'ורה ועררה.

תומר לוטן: דבר נוסף לגבי שיטור עירוני, זה באמת משאב בחסר.

תומר לוטן: אין ראש רשות שלא מתקשר ומבקש סיוע בשיטור עירוני.

תומר לוטן: מדובר בכלי מוצלח, פעיל כבר למעלה מ-70 רשויות, אין רשות שלא רוצה את זה.

תומר לוטן: מצד שני זה משאב בחסר.

תומר לוטן: אנחנו מדברים על החלק של הפקחים אבל על כל פקח כזה אנחנו מתקצבים שוטרים וזה משאב מוגבל.

תומר לוטן: לכן בתוכנית שבנינו, בהתאם לקריטריונים שציינתי קודם בסופו שלד בר בוחרים היכן למקד את זה, למקומות שנמצאים בראש הקריטריונים.

תומר לוטן: אם הייתי יכול הייתי מרחיב את השיטור העירוני עוד ועוד, אבל כרגע אין לנו תקציב לעשות את זה.

איתמר בן גביר: מה לגבי השאלה שלי על אכיפת החוק?

תומר לוטן: אני חושב שעניתי על השאלה.

תומר לוטן: בשום חלק בדברי לא התייחסתי להכלה סוציאלית כזו או אחרת של עבריינות או פשיעה.

איתמר בן גביר: זו לא המדיניות שלכם?

תומר לוטן: לדעתי אין מסר כזה שעולה מהמשרד.

תומר לוטן: לגבי הרשות להגנה על עדים, זה גם מערך שמאוד חשוב לנו לתגבר בתקציב.

מירב בן ארי: כי הוא קטן מאוד.

מירב בן ארי: גם הוא חלק מהתוכנית נגד הפשיעה במגזר הערבי, לתת הגנה לעדים משמעותיים לכנופיות פשע?

תומר לוטן: נכון לתקציב 2022 מגדילים את הרשות בעוד 5 מיליון שקלים ועושים מאמץ להגדיל את זה יותר כי זה מאוד חשוב לנו.

תומר לוטן: כאן, כל שקל משמעו - - -

מירב בן ארי: הייתי שם בביקור, מאוד השפיע עלי.

מירב בן ארי: הרי בסוף אותו עד מדינה שאתה נותן לו הגנה יכול להפיל לך כנופיה שלמה ולחסוך לך מיליונים.

איתמר בן גביר: מה אתם עושים שם בכסף?

תומר לוטן: אנחנו בונים מסגרות הגנה שמאפשרות לעדי מדינה שמקריסים ארגוני פשיעה לקבל זהות חדשה.

איתמר בן גביר: מטיסים אותם או מאפשרים להם לחיות כאן בארץ?

תומר לוטן: יש כל מיני פעולות שאני מעדיף לא לפרט אותן.

תומר לוטן: חלק מהפעולות מתקיימות בארץ וחלק בחו"ל.

תומר לוטן: המטרה שלהם לייצר מסגרות הגנה על עדים כך שלא יאוימו ויוכלו להעיד.

תומר לוטן: זה מאוד חשוב.

תומר לוטן: אגב, כשמדובר בחברה הערבית זה אפילו יותר מורכב כי צריך להגן על חמולה, עם האישה עם הילדים, זה מסובך מאוד אבל נושא שמבחינתנו בסדר עדיפות מאוד גבוה.

מירב בן ארי: מבחינת הרשות להגנה על עדים זה מספיק?

מירב בן ארי: אין מצב שיש עד שמחכה ואין תוכנית הגנה בגלל תקציב?

תומר לוטן: לא נאפשר מצב שהרשות לא יכולה לפעול כי אין לה תקציב.

מירב בן ארי: זה חשוב מאוד.

תומר לוטן: עדיין אם הוועדה תרצה לסייע, אנחנו מאוד נשמח.

מירב בן ארי: כן אנחנו רוצים.

מירב בן ארי: ב-13:00 יש ועדה חסויה עם הרשות להגנה על עדים.

תומר לוטן: בנושאים של חדשנות ודיגיטציה שמנו דגש מיוחד בתקציב הקרוב.

תומר לוטן: לגבי המשטרה הזכרתי קודם את החשיבות בלייצר תקציב בסיס לפרויקטים ארוכי טווח.

תומר לוטן: בנושא שירות בתי הסוהר, הרבה פרויקטים שקשורים לשידור מערך הנתונים.

תומר לוטן: אני מניח שכל מי שביקר בשירות בתי הסוהר ראה בשתי שניות עד כמה הארגון הזה זקוק לקפיצת המדרגה הטכנולוגית.

תומר לוטן: יש סדרה של תוכניות בהקשר הזה, ייתכן שנציגים פה יפרטו יותר.

תומר לוטן: תקציב מאוד משמעותי שלדעתי לא היה כזה בהיסטוריה של שירות בתי הסוהר, שמאפשר לנוע לתוך ההתעצמות הטכנולוגית הזו.

תומר לוטן: בכבאות והצלה המספרים קצת יותר נמוכים, אבל אני מזכיר שכבאות והצלה עשתה שדרוגים יפים מאוד בשנים האחרונות ואנחנו ממשיכים אותם.

איתמר בן גביר: גם שם צריך טכנולוגיה, מקימים כל מיני חפ"קים בכבאות וראיתי שפחות עובדים עם מחשוב, לעומת המשטרה וצה"ל שכן עובדים עם מחשבים.

תומר לוטן: אני משוכנע חבר הכנסת בן גביר שאחרי שתבקרו בכבאות ביום חמישי תחשוב אחרת.

איתמר בן גביר: ראיתי בשטח, הייתי בנווה אילן וכשיצאתי הייתה שריפה גדולה.

איתמר בן גביר: היו חפ"קים של הכבאות וחפ"קים של המשטרה, יש למשטרה יתרון טכנולוגי, אני מחזק כמה חשוב להשקיע בנושא הזה.

תומר לוטן: אנחנו מסכימים וזה כאמור דגש מבחינתנו.

תומר לוטן: הפערים בשירות בתי הסוהר הם לאין ערוך יותר גדולים מאשר האחרים, לכן גם המשמעות התקציבית ששמנו שם.

תומר לוטן: כולנו שותפים לדעה שטכנולוגיה היא מפתח לקפיצת המדרגה של הארגונים כולם.

איתמר בן גביר: בתקציב השב"ס יש גם שדרוג מתקנים?

מירב בן ארי: לא היית כשהוא דיבר על כלא מגידו החדש.

תומר לוטן: לא רק מגידו החדש, גם הגדלות ותוספות בשלושה בתי כלא קיימים.

תומר לוטן: הרפורמה בכבאות – לא אפרט כי זה מתקיים בדיון מחר.

מירב בן ארי: רק תגיד בכללי שזה להעביר את הכבאות לתקן האמריקאי.

תומר לוטן: יותר מזה, לפי המספרים שאני מכיר, אם התהליך הזה מצליח אנחנו חוסכים כ-7 מיליארד בשנה כתוצאה מתהליכי הפחתת הרגולציה.

תומר לוטן: הדבר הזה מבחינה משקית הוא דרמטי.

תומר לוטן: אנחנו עם 10-15 תקנים של תקני מטה בכבאות יכולים לעשות פה מהפכה בעולם רישוי העסקים, בעולם אישורי תכנון ובניה בישראל.

תומר לוטן: אם נצליח את כל זה אני חושב שהמשק הישראלי ירוויח מאוד כתוצאה מהמהלך הזה.

מירב בן ארי: הכבאות כבר שם כבר כמה שנים.

מירב בן ארי: ההקלה על העסקים לפחות מהכנסת העשרים.

תומר לוטן: אלה ארבעת הדגשים: גם בנושא החברה הערבית, גג שכר, תקציבים ייחודיים בנושא הטכנולוגי ונושא הדיגיטציה.

תומר לוטן: אני מציע שנעבור לסקירה של הגופים עצמם.

מירב בן ארי: בבקשה, המשרד לביטחון פנים.

עינת גרוסמן: שמי עינת גרוסמן, מערך תכנון ותקציב בשב"ס.

עינת גרוסמן: ניתן סקירה כללית על התפתחות בסיס תקציב שב"ס בין השנים 2017 לשנת 2022.

עינת גרוסמן: בשנים עברו, זה צוין על ידי המנכ"ל בפתח הדברים, בסיס השכר בשכר תוקצב בחסר.

עינת גרוסמן: השנה, בהתאם להסכם גג השכר, בפעם הראשונה תקציב השכר תוקצב במלואו, אל מול שיא התקנים שקיימים בחוק התקציב.

עינת גרוסמן: לכן יש קפיצה משמעותית בשכר.

עינת גרוסמן: גג השכר באמת נותן לנו את ההזדמנות הזו והסיכום התקציבי שהגיע בעקבותיו.

עינת גרוסמן: גרף התפתחות שיאי כוח האדם.

עינת גרוסמן: בגדול שב"ס נשאר אל מול 2019 בבסיס באותה מסגרת של שיאים, חשוב להגיד שגג השכר מייצר מצד אחד התכנסות למסגרת תקציב מקסימאלית, מצד שני הוא מאפשר לנו להקפיא תקנים, לעשות תהליכי התייעלות בשירות בתי הסוהר ואנחנו אכן נכנסים לתהליכים כאלה.

עינת גרוסמן: מקפיאים תקנים והתקציב שיישאר לנו פנוי בשכר יועבר להתעצמות ופיתוח.

עינת גרוסמן: זאת אומרת שנוכל להשקיע יותר ולקדם משמעותית את שב"ס.

עינת גרוסמן: אפשר לראות את החלוקה בגרף בין תקציב השכר והגמלאות, תקציב הקיום שמהווה 18% מסל התקציב ותקציב הפיתוח שיחסית מאוד קטן.

עינת גרוסמן: אנחנו רואים תמונה של בסיס התקציב.

עינת גרוסמן: יש עליו תוספות חד פעמיות מסוכמות, כמו בג"ץ שטח המחיה, עופר ונפחא, זה יקפיץ משמעותית את תקציב הפיתוח.

עינת גרוסמן: מתוך שכר וגמלאות, במידה ונתייעל נוכל להעביר תקציב לטובת הקניות.

עינת גרוסמן: צופים לכ-8,650 סוהרים במצבה בפועל במהלך שנת 2022 וכ-4,200 גמלאים, זה התקציב שרואים בשכר וגמלאות.

עינת גרוסמן: כבר העברנו בבסיס 195 תקנים הקפאנו ואת התקציב בגינם העברנו לטובת קידום פרויקטים שתכך נראה בשב"ס.

עינת גרוסמן: לגבי פילוח ההוצאה העירית בתוך תוכנית הקניות ותקציב הקניות, מזון הוא חלק משמעותי, זה גם לאסירים וגם לסוהרים.

עינת גרוסמן: אנחנו קונים כוח אדם למטבחים.

עינת גרוסמן: בינוי זה בעיקר ארנונה וחשמל.

עינת גרוסמן: הוצאות טכנולוגיה.

עינת גרוסמן: תחזוקה ורכש לוגיסטי ותחבורה.

עינת גרוסמן: רוב ההוצאות שאנחנו רואים בפילוח העוגה הם הוצאות לתקציב הקיום של שב"ס.

עינת גרוסמן: בסיס תקציב שב"ס ניכר בתוספת תקציב משמעותית גם השנה של 133 מיליון שקלים פערי קיום, אבל זה נותן מקום לאותם פערי הקיום וזה מביא את שב"ס לבסיס שיכול להתקיים בצורה ראויה.

עינת גרוסמן: את כל התוכניות, גם ההתעצמות הטכנולוגית נראה בתוספות התקציב שיינתנו לאורך הזמן בהתאם לסיכום התקציבי.

מירב בן ארי: מה זה קוגנרציה?

מירב בן ארי: 2% מהתקציב.

מישל בטאשוילי: שמי מישל, ראש ענף תקציבים, קוגנרציה זו מערכת חדשה שאנחנו בין החלוצים במשרדי הממשלה שמכניסים מערכת שמייצרת חשמל.

מישל בטאשוילי: מדובר בפאנלים סולאריים עלה גג של הכלא, עשינו פיילוט באחד המתקנים בשירות בתי הסוהר ואנחנו מרחיבים את היריעה בנושא.

מישל בטאשוילי: זה אמור לייצר חשמל באופן עצמאי.

מירב בן ארי: יפה, זה חשוב.

עינת גרוסמן: הקוגנרציה זה רק העלות החד פעמית הראשונה, זו רק ההתחלה יריית הפתיחה.

איתמר בן גביר: מה ההערכה של החיסכון בחשמל?

מירב בן ארי: זה משמעותי.

מירב בן ארי: במדינות עם שמש, פאנלים סולאריים במוסדות ציבור משמעותי.

מירב בן ארי: ניסינו לעשות את זה בכנסת אבל משום מה במשרדי הממשלה זה לא זז וחבל כי אנחנו מדינת שמש.

מירב בן ארי: אתם רוכשים את הפאנלים ב-2021?

מישל בטאשוילי: מבצעים את הפרויקט, זה פרויקט שנמשך כשנתיים וחצי.

מירב בן ארי: באיזה כלא יש היום?

מישל בטאשוילי: עשינו פיילוט במתחם הנציבות, בשטח שהיה לנו אפשרות לייצר מקום לפאנלים הסולאריים ובהמשך נשים במתקני כליאה שם יש שטח ויכולת לשים פאנלים, מדובר בשטחים עצומים.

מישל בטאשוילי: אנחנו עכשיו נמצאים בשלב ששל המכרז בנושא.

מירב בן ארי: מה עם מימון תוכנית קברניט.

עינת גרוסמן: אני אפרט על התוכנית בהמשך.

עינת גרוסמן: זו תוכנית חשובה.

עינת גרוסמן: בבסיס התקציב הצלחנו להקשות כ-50 מיליון.

עינת גרוסמן: תוכנית קברניט רחבה יותר, אנחנו רואים רק את הבסיס ולא את התוספות.

עינת גרוסמן: הסיכום התקציבי מהווה הזדמנות משמעותית.

עינת גרוסמן: הסכם גג שכר הצליח להביא לצדו את הסיכום התקציבי והוא מאוד משמעותי לשירות בתי הסוהר.

עינת גרוסמן: הוא מהווה הזדמנות משמעותית לקידום ומימוש יעדי שב"ס, בעיקר לקידום הטכנולוגי.

עינת גרוסמן: אנחנו מתמקדים גם ביישום הסכמי גג שכר.

עינת גרוסמן: דיבר המנכ"ל על מסלולי השירות ועל פירמידת הדרגות.

עינת גרוסמן: יש אתגר לארגון מצד אחד אך מצד שני גם הזדמנות לטייב את כוח האדם שאצלו.

עינת גרוסמן: כמובן המשך יישום בג"ץ שטח המחיה, נראה את המשך יישום הפרויקטים.

עינת גרוסמן: דובר על תכנון פרויקט מגידו, מדובר באבן דרך משמעותית, זה אשכול של בתי כלא שיחליפו ב-7 בתי כלא.

עינת גרוסמן: הוא יהפוך למתקן כליאה לאומי, חדשני ויעיל.

עינת גרוסמן: יבנה בצורה מסוימת טכנולוגית, משהו שלא קיים היום בישראל.

עינת גרוסמן: קבלנו גם תוספת לעמדות היוועדות חזותית.

עינת גרוסמן: עמדות שקיימות כבר היום לאור הקורונה, אבל צריכים למסד חלק מהתחנות שם הם מנהלים את ההיוועדות החזותית וזה כמובן בהתאם לחוק.

עינת גרוסמן: על תוכנית הקברניט אני רוצה לתת דגש לצד כל מה שרואים כאן.

עינת גרוסמן: עם הכנסה לתפקיד, ביקשה נציבת השב"ס תוכנית שמתמקדת בקהילה, ביטחון, ראייה אסטרטגית, ניהול, יעילות וטכנולוגיה, אלו ראשי התיבות של תוכנית קברניט.

עינת גרוסמן: המיקוד הוא ב-5 מנועי פעולה עיקריים: גם בחזון וערכי הארגון, גם בביטחון ומודיעין, כליאה, קהילה והון אנושי וכמובן תשתיות אסטרטגיות.

עינת גרוסמן: מה אנחנו מתכננים לעשות בשנת 2022 במסגרת תוכנית קברניט נראה את עיקרי הדברים, נתחיל בחיזור והתעצמות המערך הטכנולוגי, בדגש על המערך המבצעי, תכף נפרוט דוגמאות לפרויקטים שנוכל לקדם במסגרת התקציב שניתן לנו.

עינת גרוסמן: אפיון והקמת תשתיות כליאה מתקדמות.

עינת גרוסמן: יצרת רצף טיפולי שיקומי וטיוב והטמעת כשירות מבצעית וערכית.

עינת גרוסמן: תוכנית הקברניט מחייבת אותנו לצעדי התייעלות.

עינת גרוסמן: הצלחנו לחסוך בכוח אדם, פינינו תקציב לקידום קברניט כי התוספות החד פעמיות לא יספיקו לכל התוכנית הגדולה.

עינת גרוסמן: זו תוכנית רב שנתית.

מירב בן ארי: היום היחס הוא 1 ל-2 מבחינת סוהר כלואים?

מירב בן ארי: כך הבנתי ושאתם הולכים ל-1:3.5.

מישל בטאשוילי: היחס שלנו הוא 1:2 זה נובע בעיקר ממתקני כליאה שאינם מתאימים לבג"ץ שטח המחיה.

מישל בטאשוילי: אנחנו נמצאים בעיצומו של תהליך של עמידה בתנאי הבג"ץ שטח המחיה שזה 4.5 מטר לאסיר/כלוא.

מישל בטאשוילי: כתוצאה מכך השינוי במצב ה השתנה, היה שחרור מאוד מאסיבי של אסירים בגלל שחרור מנהלי וזה יצר לצורך העניין יחס של 1:2 ואנחנו פועלים לצמצם את זה, זה חלק מתוכנית הקברניט.

עינת גרוסמן: צריך להתאים את הבינוי, צריך להבין שבסוף זה אגף ויש צוות שנמצא באגף ולכן לרוב צריך לעשות התאמות בבינוי, זה חלק מהתוכנית שנראה כאן.

עינת גרוסמן: נצלול פנימה לתוכניות שמובילות את קברניט: קיום אפקטיבי של משמורת הבטוחה, רוב הפרויקטים מושתתים על קידום טכנולוגי.

עינת גרוסמן: יש ניטור רב מימדי, ניטור פנימי בתוך כותלי הכלא, אם ה שדרוג מצלמות, משל"טי אחודים, שדרוג מערך ספירות האסירים.

עינת גרוסמן: בנוסף ניטור עילי, ניטור שמאתר ומשבש פעילות אווירית של רחפנים וניטור חיצוני.

עינת גרוסמן: יש כמה דוגמאות לנושאים שנקדם השנה, התקנות לזיהוי תת קרקע, פרישת מערכות התרעה היקפיות, איחוד המשל"טים לשלושה במקצבים, מערכת שליטה ובקרה, מערכת ERP שתספק תמונת מצב טובה יותר וכמובן תשתית ביומטרית.

עינת גרוסמן: לכל זה יש גיבוי ותוספת שהוזכרה בהתחלה של כ-60 מיליון שקלים לטובת הקידום הטכנולוגי.

עינת גרוסמן: בהמשך נראה חיזוק והתעצמות המערך הטכנולוגי.

עינת גרוסמן: כפי שאמר המנכ"ל ואני רוצה לשים על זה דגש, שב"ס נמצאת הרבה הרבה מאחור לעומת ארגונים מקבילים בכל הנוגע למערך הטכנולוגי.

עינת גרוסמן: החוסן הטכנולוגי משמעותי לשב"ס, כשתגיעו לביקור תראו כמה אנחנו נמצאים הרחק מאחור.

עינת גרוסמן: המטרה היא להבנות תשתית טכנולוגית איתנה לשב"ס.

עינת גרוסמן: נבנתה תוכנית רב שנתית לקדם את הטיפול גם בתשתיות הטכנולוגיות.

עינת גרוסמן: יש מספר רבדים, גם טיפול בתשתית, במערכות המידע והנתונים, יש פער עצום במערכות המידע, אנחנו נכנסים להסכם גג שכר, אבל אין לנו מערכת שיכולה להכיל את ההסכם הזה, מערכת שתוכל לקשר בין כוח אדם לשכר.

עינת גרוסמן: אין ממשק כזה, זה משהו שאנחנו צריכים לבנות.

עינת גרוסמן: הגנת סייבר, עוד נדבך של מערכת אבטחה ותשתיות נתונים.

עינת גרוסמן: יומן ממוחשב, הרבה מהדברים מתנהלים ידנית.

איתמר בן גביר: אי אפשר לקרוא את הכתב ביומנים של השב"ס.

מירב בן ארי: זה שעדין כותבים במחברת שאסיר יוצא ונכנס.

עינת גרוסמן: זה באמת עצוב.

עינת גרוסמן: אני לא מספיק זמן בשב"ס, כשראיתי את זה הופתעתי מאוד מהרמה הטכנולוגית בשב"ס.

עינת גרוסמן: אנחנו שנים אחורה.

עינת גרוסמן: הזכרתי את עמדות היוועדות חזותית, נמסד 56 עמדות כאלה וכמובן מערכות הגנה וגיבוי להגנת בסיסי הנתונים ודלף המידע.

עינת גרוסמן: בשקף הבא יש הרחבה לגבי פרויקטי בג"ץ שטח מחייה.

עינת גרוסמן: הוזכרו הפרויקטים, אדבר על עופר, נפחא ואלה.

עינת גרוסמן: עופר ונפחא אלה פרויקטים שמתוכננים להסתיים בסוף השנה הבאה.

עינת גרוסמן: הם מוסיפים 480 מקומות כליאה בעופר ועוד 395 בנפחא.

מירב בן ארי: של כספות?

מירב בן ארי: לא אוהלים.

מירב בן ארי: כי בעופר יש אסירים ביטחוניים בכספות לא באוהלים.

עינת גרוסמן: נכון.

עינת גרוסמן: אלה זה פרויקט שיימשך לתוך 2023, הרחבת הביס"ר הקיים בעוד כ-416 מקומות כליאה נוספים.

עינת גרוסמן: מגידו זה פרויקט דגל משמעותי, שיביא את שב"ס למקום אחר לגמרי.

מירב בן ארי: איזה בתי כלא מפנה מגידו כשיוקם?

עינת גרוסמן: מגידו מפנה לנו שבעה בתי כלא, זה פרויקט שיממן את עצמו.

עינת גרוסמן: מפנים קרקע ויכולים למכור אותה.

מישל בטאשוילי: זה בעיקר מתקני כליאה שנמצאים בצפון.

מישל בטאשוילי: ישנים מאוד ולא תואמים את תקן הכליאה של בתי הסוהר, בטח לא של שטח מרחב המחיה.

מישל בטאשוילי: שיטה, גלבוע, כרמל, מגידו, אלה העיקריים.

איתמר בן גביר: יש לכם פתרון לירושלים?

איתמר בן גביר: למגרש הרוסים?

עינת גרוסמן: זה חלק מתכנית קברניט, גם במרכז, בינוי ופינוי מעשיהו, גם זה חלק מהתוכנית ואת שני המקומות האלה אנחנו רוצים לקדם.

עינת גרוסמן: לגבי מגידו, החזר ההשקעה הוא כ-8 שנים, נוכל בחיסכון של כ-159 מיליון שקלים בשנה להחזיר ב-8 שנים.

עינת גרוסמן: יש חיסכון מצטבר של מאות מיליוני שקלים עד תום 2040.

עינת גרוסמן: על רוב האתגרים המרכזיים דברנו, שירות בתי הסוהר נמצא בפני אתגרים מורכבים.

עינת גרוסמן: אירוע בריחת האסירים מכלא גלבוע חייב אותנו לבחינת תפיסות ההפעלה.

עינת גרוסמן: תוכנית הקברניט החלה עוד לפני, היא הותאמה וממשיכה להיות מותאמת לאור מה שאנחנו רואים בעקבות אירוע בריחת האסירים הביטחוניים.

עינת גרוסמן: משנים את התעדוף, מוסיפים ומתגברים איפה שצריך.

עינת גרוסמן: בנוסף, אתגרים שליוו את כל מדינת ישראל, התקציב ההמשכי, מגפת הקורונה ושומר חומות.

עינת גרוסמן: אלה הדגשים: משמורת בטוחה ונאותה, סיכול האיומים מחוץ למתקני השב"ס.

עינת גרוסמן: אנחנו רוצים לשפר אפקטיבית את כל מרכיבי הליבה במתקני השב"ס לקיום המשמורת הבטוחה וסיכול האיומים גם מתוך וגם מחוץ למתקני שב"ס.

עינת גרוסמן: מנגד לתת תנאי מחיה הולמים לאסירים וסביבת עבודה מתקדמת וחדשנית לסגל.

עינת גרוסמן: אם זה בהתאמת תשתיות כליאה מתקדמות, השלמת תכנון אשכול מגידו, הרחבת ביס"ר מעשיהו.

עינת גרוסמן: יישום החלטת הממשלה בעניין בג"ץ שטח מחיה ועוד.

עינת גרוסמן: על טכנולוגיה וחדשנות דברנו, יש תוכנית גדולה ורחבה.

עינת גרוסמן: 60 המיליון שניתנו באופן חד פעמי לשנה הבאה יתנו מענה ראשון להתחיל, נצטרך לראות איך לאורך השנים אנחנו ממשיכים לתגבר את זה, כי אנחנו באמת בפער גדול.

עינת גרוסמן: צריך לתת דגש גם על יצירת רצף טיפול ושיקומי, תוכניות טיפול מותאמות, הכנה לשחרור בשת"פ עם גורמי הקהילה, הכנת האסיר לשחרור בשיתוף גורמי אכיפת החוק ולפתח ולקדם את תוכניות החלופות לכליאה.

עינת גרוסמן: סביבת עבודה מתקדמת, ראינו לאור גלבוע, גם כשירות מבצעית, גם כשירות ערכית ודיגיטציה של המערך.

עינת גרוסמן: הזדמנויות העיקריות שלנו הם אירוע גלבוע, פערים מבצעיים וטכנולוגיים שעלו באירוע גלבוע ויבואו לידי ביטוי במענה, גם במסגרת תוכנית הקברניט ל הנציבה.

עינת גרוסמן: בג"ץ שטח מחיה מלווה אותנו, אלה עופר נפחא וההתחלה של מגידו.

עינת גרוסמן: אישור תקציב המדינה, הסכם "גג שכר", דובר עליו, הוא משמעותי.

עינת גרוסמן: החיים לצד הקורונה, הגברת השימוש ב-VC.

מירב בן ארי: מילה על חיים לצד הקורונה, מאוד חשוב להתקדם.

מירב בן ארי: זה שהאסירים נמצאים בתוך הכלא כי היה אחד חולה, זה לא קורה במדינה, אם יש מישהו במקום העבודה שחולה בקורונה, מי שמחוסן חוזר לעבוד והבנתי שרובם מחוסנים בכלא, אז לא יכול להיות שכל ההכשרות המקצועיות סגורות.

מירב בן ארי: אם יש אדם מאומת, לשלוח אותו לבידוד, לשחרר את האסירים שילכו להכשרה המקצועית וילכו למשימות שלהם, בדיוק כמו שכל המדינה מתפקדת בקורונה.

מירב בן ארי: העברתי גם פניה לגבי ילדי האסירים, הבנתי שאתם מטפלים בזה.

מירב בן ארי: זה קורה בכל המקומות בארץ, גם בבתי הכלא צריך לאפשר את זה.

מירב בן ארי: הנקודה הזאת מאוד חשובה לי.

מירב בן ארי: הקורונה כאן כדי להישאר, בינתיים במדינת ישראל מתמודדים עם זה טוב, אנחנו עם נתונים מאוד נמוכים, צריך להמשיך לחיות, גם בשב"ס.

מירב בן ארי: הייתי בכלא שהיה אחד מאומת ו-250 נכנסו לבידוד כשהם מחוסנים.

מירב בן ארי: זה לא הגיוני.

מירב בן ארי: חיים לצד הקורונה זה אומר שחיים לצד הקורונה.

מירב בן ארי: עם ילדי אסירים, עם ללכת להכשרה מקצועית, עם לתת לאסירים להמשיך את סדר היום שלהם.

איימן עודה: קראתי את התוכנית.

איימן עודה: במידה ומנכים את הכסף עבור הוספת כוח אדם ובניית בנייני משטרה, כמה נשאר מהכסף?

תומר לוטן: כשאנחנו סופרים תקן שוטר אנחנו סופרים לא רק את המשכורת שלו.

תומר לוטן: אנחנו מכילים בזה את כל המעטפת שלו.

תומר לוטן: מרכיב הניידת יושב בתוך תחשיב התקן הזה.

תומר לוטן: תחשיב התחנה יושב בתוך זה.

תומר לוטן: כשאתה רואה 800 שוטרים, זה לא רק 800 תלושי משכורת, זה גילום של כל מה שנמצא מסביב לחיי השוטר.

תומר לוטן: כדי לתת תשובה מדויקת צריך לעשות תחשיב ואני לא רוצה לומר משהו לא מדויק.

איימן עודה: אני יכול לתת לך תשובה מדויקת 2,430,000 ב-5 שנים.

איימן עודה: יש לי הרגשה שהמשטרה בין היתר מנצלת את המשבר בקרב האוכלוסייה הערבית כדי לחזק את עצמה.

איימן עודה: כמו כל משרד בעולם שרוצה לחזק את עצמו יש פה הזדמנות.

איימן עודה: כולם מדברים על הפשיעה בקרב האוכלוסייה הערבית, אז זו הזדמנות למשטרה לחזק את המוסד עצמו של המשטרה.

איימן עודה: אני רוצה לשאול אותך מתי נראה תוצאות?

איימן עודה: קראתי בעמוד 39 שנראה תוצאות אחרי עשור.

איימן עודה: מי יודע מה יהיה בעוד עשור?

איימן עודה: מה הדינאמיקה שתהיה.

איימן עודה: ממשלת בנט קובעת עבור הממשלות הבאות במדינת ישראל?

איימן עודה: אני חושב שזה לעג לרש.

תומר לוטן: לגבי השאלה הראשונה, אפשר לעשות את הפילוח הזה ולהראות מה מתוך התקציב.

תומר לוטן: אני לא מכיר את המספר 432 מיליון והוא גם לא ל-5 שנים.

תומר לוטן: אני מזכיר שהתוכנית שלנו לחברה הערבית, כפי שהצענו אותה כרגע, היא לשנת 2022 ויש אלמנטים מסוימים כגון תוספת השוטרים ב-2023 שאנחנו יודעים לדבר עליה.

תומר לוטן: כשאני מדבר על תקציב מקצה לקצה, שאני יודע לפרט אותו ברמת השקל, זה 2022 ואין בעיה לעשות את הפילוח כמה מתוך זה הם שוטרים ממש וכמה מזה זה כל היתר.

תומר לוטן: לגבי שאלת התוצאות, בשום שלב לא השר ולא אני התבטאנו במושגים של 10 שנים.

איימן עודה: אני מפנה אותך לעמוד 39 בתוכנית עצמה, שהמצב יהיה שוויוני בין החברה הערבית לחברה היהודית אחרי עשור.

תומר לוטן: אני לא יודע לאיזה נייר אתה מתכוון.

איימן עודה: אני אעביר לך.

תומר לוטן: התוכנית היא הדרגתית.

תומר לוטן: יש הבדל בין נוכחות שוטר במשטרה, שתוך 5 חודשים הוא שם, בין בניית תחנה, שזה תהליך שלוקח 12-18 חודשים, לבין שיטור עירוני שזה תהליך שלוקח 9-10 חודשים בממוצע.

תומר לוטן: אז מתוך סט הפעולות, חלקן מהירות יותר, אלה שקשורות לנוכחות, בעיקר עיבוי שוטרים, פרישת מצלמות, אופנועים בשטח, אני מניח שהציבור יראה אותם מהר מאוד.

תומר לוטן: בנושא של ארגוני פשיעה, קשה יותר לשים את האצבע.

תומר לוטן: ההערכה של גורמי האכיפה במשטרה וגם של הפרויקטור ושל השר, היא שבטווח חצי השנה הקרובה נצליח לראות הישגים במושגים של הקרסת ארגוני פשיעה, זה קשור ליכולת לחדור פנימה, להשיג מודיעין, להפיל כלכלית וכו'.

תומר לוטן: הצוות שהוקם ביחד עם הפרויקטור הוא צוות שהוגדר כמבצע לחצי שנה, עד יולי 2022.

תומר לוטן: עד אז אנחנו מצפים לסדרה של הצלחות מבצעיות בנושא של ארגוני הפשיעה או עבריינים ברשימה המרכזית.

תומר לוטן: בפעולות היותר תשתיתיות, כמו שאמרתי, בתחום הנוכחות אני מאמין שבחצי השנה הראשונה של 2022 הציבור הערבי יוכל לראות יותר נוכחות ברחובות.

תומר לוטן: התהליכים יותר תשתיתיים תחנות, שיטור עירוני, טכנולוגיות, סייף סיטי וכו', אני מעריך שעד לקראת סוף 2022.

איימן עודה: הערבים בערים מעורבות, רוב התקציב מופנה לישובים הערבים ובצדק.

איימן עודה: אבל בערים מעורבות כמו לוד, רמלה, עכו, חיפה, בחודש האחרון נהרגו שני אנשים בחיפה.

איימן עודה: דווקא בערים המעורבות, בגלל הפער הכלכלי, איפה צומחת הפשיעה?

איימן עודה: לא כשיש עוני או כשיש עושר, אלא כשיש פערים.

איימן עודה: את זה נמצא בערים המעורבות יותר מאשר בישובים הערביים.

איימן עודה: מה גם שאיפה יש מסעדות?

איימן עודה: בתי קפה?

איימן עודה: מאיפה אפשר לגבות פרוטקשן?

איימן עודה: לא מכפר נידח ערבי שיש שם חנות שמוכרת חלב וביצים, אלא במקומות שאפשר.

איימן עודה: לכן אני מזהיר שדווקא בערים המעורבות, שם ממש צריך להתלבש ועכשיו.

איימן עודה: דברתי עם קאליש, ראש העיר חיפה וגם עם הנהגת המשטרה בחיפה, הם אומרים שהם לא ממש חלק מהתוכנית.

איימן עודה: חשוב לי שתפנימו שצריך להשקיע בערים מעורבות כמו בישובים ערביים.

מירב בן ארי: אני מסכימה עם זה.

מירב בן ארי: בסוף, האם מתוך 1,100 שוטרים, או 300 ו-800 אנחנו מתגברים תחנות משטרה בעכו ובלוד וברמלה?

מירב בן ארי: או שאנחנו רק מגדילים אתה כוח בכפר קאסם.

מירב בן ארי: ראינו מה קרה בשומר חומות, זה אירוע מאוד בעייתי.

מירב בן ארי: האם לפי התוכנית הם נכנסים גם בערים מעורבות או רק בערים ערביות?

מירב בן ארי: חוץ מהסייף סיטי.

תומר לוטן: הסייף סיטי כולל תוספת 35 שוטרים בכל ישוב.

תומר לוטן: בלוד ובעכו, שהן כרגע שתי הערים הראשונות בתוכנית הזו, מדובר על תוספת של 35 שוטרים.

תומר לוטן: חיפה לא בתוכנית הזו כרגע, זה פיילוט שיוצא ב-2022 ואנחנו רוצים לראות שהוא מוצלח.

איימן עודה: אני מבקש לכלול את חיפה.

איימן עודה: זו העיר שלי והתושבים רואים איך הפשיעה עולה בחיפה ואנשים רוצים תשובות.

איימן עודה: אני מזהיר שדווקא בחיפה, בגלל הפערים הכלכליים הגדולים, בגלל שיש בתי קפה והרבה עסקים שאפשר לקחת מהם פרוטקשן.

מירב בן ארי: אתה צריך לדבר על זה עם השר, צריך לזכור שהרציחות האחרונות היו בחיפה.

איימן עודה: דברתי עם השר והוא מגיע לחיפה ביום רביעי בעוד 10 ימים, נפגשים בעיריית חיפה עם ראש העיר ועם נציגים מהציבור הערבי בחיפה.

איימן עודה: הוא יגיע, צריך לקבל החלטה לחזק את האוכלוסייה.

מירב בן ארי: התושבים בחיפה גם סובלים מהרציחות והפרוטקשן.

מירב בן ארי: תעשה את המהלך שלך.

תומר לוטן: זו הערה חשובה ואני כמובן לוקח אותה ונעבוד אתה.

תומר לוטן: אבי אני חייב להגיד שבתוך מציאות שבה הרציחות מפוזרות בכל מקום, גם בדרום וגם בצפון וגם במרכז ובסוף אתה שואל את עצמך מה התוספת של השוטר השולי הבא שאתה צריך לשים אותו.

תומר לוטן: איפה הוא צריך להיות?

תומר לוטן: האם הוא צריך להיות שוטר מס' 10 בכפר קנא או שוטר מס' 1 בערוער או שוטר מס' 203 בחיפה.

תומר לוטן: אני לא יודע.

תומר לוטן: אין לזה כלל אצבע.

תומר לוטן: לכן אנחנו עובדים עם כל מחוזות המשטרה, עוברים אתם מחוז מחוז, תחנה תחנה, ימ"ר ימ"ר וביחד עם המשטרה מנתחים איפה מצויה התוספת המשמעותית ביותר של עוד שוטר.

תומר לוטן: זו באמת שאלה גדולה.

תומר לוטן: יושב פה נציג האוצר ואני מזכיר שהתחלנו את הדיון עם האוצר עם רצון לתוספת של 2,000 שוטרים ולא של 800.

תומר לוטן: בסופו של דבר, במסגרת תקציב המדינה כפי שאושר, אנחנו עם תוספת של 800 שוטרים.

תומר לוטן: אנחנו בקפידה מאוד רבה מנסים לחלק אותם בכל המשימות השונות.

מירב בן ארי: בלי קשר לתוכנית החדשה, האם היום חלוקת שוטרים בערים זה לפי גודל האוכלוסייה?

תומר לוטן: יש מפתח לפי תחנה בינונית, תחנה קטנה, במקומות שישנן תחנות.

מירב בן ארי: למשל עיר כמו מודיעין שמספר התיקים של פשיעה נמוכה, זה אותו דבר כמו עיר מעורבת למשל?

מירב בן ארי: המפתח הוא לפי מספר אוכלוסייה או לפי מספר תיקים שנפתחו?

רונית חיים: שמי רונית חיים כהן, ראש מחלקת תכנון באגף התכנון והארגון.

רונית חיים: כל שטח המדינה מחולק לתחנות שמטרה.

רונית חיים: אין שטח במדינה שלא חולשת עליו תחנת משטרה.

רונית חיים: יש לנו 85 תחנות כאלה והן מאורגנות בשלושה אשכולות האשכולות האלה בנויים מתחנות גדולות, תחנות בינוניות וקטנות.

רונית חיים: כאשר זה מתייחס לנתוני תשתית שמתייחסים להיקפי אוכלוסייה ונתוני תשתית שמתייחסים לאירועים ותיקים.

רונית חיים: זה מחלק לנו ל-3 קבוצות שאפשר להתייחס אליהן בהקשר של הקצאת משאבים מיטבית.

רונית חיים: מה שעשינו עם התחנות הערביות, כדי לדעת איך לחלק את אותן תקנים ולזה אני מניחה שאת מכוונת, הוספנו עוד נתונים ועוד פרמטרים שמאפיינים את הטריטוריה מבחינת מאפייני הפשיעה כמו אירועי רצח, ירי, פשיעה חמורה, תיקים שבסופו של דבר יש מעל 7 שנות מאסר.

רונית חיים: את הפרמטרים האלה הלבשנו על התחנות ויצרנו מעין מודל שמדרג לנו את התחנות.

מירב בן ארי: עזבי רגע את התוכנית הזו, שאני בטוחה שההחלטה להקים תחנת משטרה בכפר קאסם או בערבה, ברור לי שלקחת בחשבון עוד מאפיינים כמו מעשי רצח, ועבירות קשות שנעשו בישוב הזה.

מירב בן ארי: אבל שאלתי היום, לפני התוכנית החדשה, כשאת עושה מפתח של חלוקת שוטרים, את עושה את זה לפי גודל העיר?

מירב בן ארי: למשל מודיעין שאין שם את אותן עבירות אל מול עיר כמו חיפה?

מירב בן ארי: עזבי רגע את התוכנית החדשה, שם ברור לי שלקחת בחשבון מאפיינים מסוימים, חוץ מכמה תושבים יש.

מירב בן ארי: מה קורה היום?

מירב בן ארי: לפני התוכנית למיגור הפשיעה בחברה הערבית.

רונית חיים: היום במצב הקיים, אין תחנות חדשות שמוקמות אלא רק במגזר הערבי.

מירב בן ארי: כמה תושבים יש בחיפה?

מירב בן ארי: יהודים וערבים ביחד.

איימן עודה: 300,000.

איימן עודה: יש 40,000 ערבים שיש להם תעודת זהות חיפאית, תושבי חיפה.

איימן עודה: יש עוד 20,000 שחיים בחיפה אבל רשומים בכפרים מסביב, בעיקר מהגליל.

איימן עודה: כלומר בפועל 60,000 ערבים.

תומר לוטן: אני רוצה להדגיש את המורכבות במפתחות האלה.

תומר לוטן: יש את נושא התחנות, אבל ישנם גם המון פעולות משטרתיות שנעשות בגופים מרכזיים של המחוז, בימ"ר.

תומר לוטן: לצורך העניין, אזור שיש בו מכת גנבות רכב, לא בהכרח יהיה נכון להוסיף שם עוד 10 שוטרים בתחנה אלא דווקא יחידה מיוחדת שתטפל בזה.

תומר לוטן: לא כל דבר יושב על המפתחות הגיאוגרפיים, חלק בוודאי כן, בכל מה שקשור לשיטור המטרופוליני היום יומי, אבל יש עוד הרבה שכבות שיטוריות שנמצאות במשטרה וחלקם נעשות בגופים יותר מרכזיים, מחוזיים או גיאוגרפיים.

תומר לוטן: זה אירוע מורכב.

איתמר בן גביר: כמה שאלות לנציגת השב"ס: מגרש הרוסים, אבו כביר, אלה בתי מעצר מלפני הרבה שנים.

איתמר בן גביר: אמרתם שבתוכנית קברניט יש משהו על מגרש הרוסים.

איתמר בן גביר: אני מבקש לדעת ספציפית מה התכנון.

איתמר בן גביר: מיש נכנס לשם, זה ממש עלובי החיים.

איתמר בן גביר: אני לא יודע אם תאי המעצר בבתי המשפט הם גם באחריותכם, כדאי גברתי היושבת ראש, לבקר בתא מעצר בבית המשפט השלום בירושלים.

איתמר בן גביר: אין שם שירותים, נערה יכולה לעמוד בתא כזה של מטר על מטר וחצי 12, 13 שעות זה לא נורמלי.

איתמר בן גביר: במדינה דמוקרטית לא יכולים להרשות לעצמנו דבר כזה.

איתמר בן גביר: זה בתא המעצר של בית משפט השלום בירושלים.

איתמר בן גביר: אנשים יושבים שם שעות על גבי שעות בלי אוכל, בלי מים וגם אם יש צדיק שמביא להם, אי אפשר להיות שם פיזית.

איתמר בן גביר: ילדה בת 14 יכולה להיות 12 שעות בלי שירותים?

איתמר בן גביר: מה הולך כאן.

איתמר בן גביר: לגבי העניין של זכויות אזרח בשב"ס, ניהלתי בתור עורך דין כל מיני מאבקים מול שירות בתי הסוהר, שברוך השם בחלקם הצליחו.

איתמר בן גביר: אני מוטרד, הייתה מדיניות פעם שכל ילד, ילדה, נער נערה, עציר עצירה כשנכנסים לבית מעצר, מפשיטים אותם, חיפוש בעירום.

איתמר בן גביר: למה?

איתמר בן גביר: ככה.

איתמר בן גביר: כי אלה הנהלים בשב"ס.

איתמר בן גביר: הגשנו על זה תביעה ועוד תביעה וזה עלה לשב"ס הרבה מאוד כסף, עד שהם הפנימו את החוק.

איתמר בן גביר: כשיש בסיס, עושים חיפוש.

איתמר בן גביר: אבל כשאין בסיס, לא עושים חיפוש.

איתמר בן גביר: אתה לא עוצר ילד על הפגנה, לא משנה אם של שלום עכשיו או הפגנה של נוער הגבעות ואומר לו להתפשט.

איתמר בן גביר: איזה צידוק יש לחפש לו?

איתמר בן גביר: הוטרדתי כי שמעתי בשנה האחרונה שבכל זאת יש מקומות שעדיין לא הפנימו.

איתמר בן גביר: האם במסגרת בית הסוהר החכם אתם נותנים מענה לעניין הזה של החיפושים?

איתמר בן גביר: כן לחפש ולמצוא, אבל כמה שפחות להשפיל.

איתמר בן גביר: גם לגבי הטלפונים הסלולאריים, האם בית הסוהר החכם נותן מענה?

איתמר בן גביר: הרי בבתי סוהר ביטחוניים מחדירים בצורה חופשית.

איתמר בן גביר: אפשר לעשות מיסוך, אבל אני מבין שמיסוך זה פוגע כי אז גם הסוהרים לא יכולים לדבר בטלפון.

איתמר בן גביר: השאלה אם יש בבית הסוהר החכם את התשובות לזה.

איתמר בן גביר: אני מבקש מספר תשובות: דבר ראשון על תאי המעצר במגרש הרוסים, בבית המשפט השלום בירושלים ובאבו כביר, אם יש כוונה לשנות אותם ודבר שני, מה כולל בית הסוהר החכם?

איתמר בן גביר: האם הוא כולל גם פתרונות לגבי חיפושים ולגבי טלפונים סלולאריים?

מישל בטאשוילי: לעניין מגרש הרוסים, בשנים האחרונות אנחנו מייצרים תוכנית למתקן כליאה ראוי במעצר במגרש הרוסים.

מישל בטאשוילי: זה עולה לסדר היום שלנו ברמה יום יומית.

מישל בטאשוילי: נכון לעכשיו צריך למצוא עתודת כליאה מסודרת בירושלים וזה לא דבר פשוט ולא רק תלוי בנו.

מישל בטאשוילי: אנחנו מבינים את הבעייתיות שקיימת במתקן הנוכחי.

מישל בטאשוילי: אנחנו מנסים ככל הניתן לייצר תשתיות ראויות בתוך המתקן עצמו.

מישל בטאשוילי: אבל בכל הקשור לבג"ץ שטח המחייה, המתקן הזה לא מתאים לצרכים שלנו, גם מבחינת מקומות כליאה.

מישל בטאשוילי: לעיתים, בגלל הבעייתיות והמורכבות של המתקן הזה, מבצעים ליווי לבתי מעצר אחרים כדי לגשר על הפער הזה.

מישל בטאשוילי: הבעיה מאוד ברורה לנו.

איתמר בן גביר: כדי שיושבת ראש הוועדה תבין מה הליוויים שאתה מדבר עליהם, נערה שנעצרת בלילה בקישלה, לא לוקחים אותה למגרש הרוסים, כי אין שם פתרונות כליאה, מסיעים אותה ב-3:00 לפנות בוקר לנווה תרצה.

איתמר בן גביר: יש גם נוהל שבמגרש הרוסים לא מקבלים ב-03:00 בלילה, אז נניח מקבלים אותה, ב-05:00 מוציאים אותה.

איתמר בן גביר: מדובר בילדה עם אזיקים.

מירב בן ארי: אתה מזכיר את עניני הכבאות שאתה מאוד מעורב וזה בסדר גמור.

מירב בן ארי: אני מציעה, שכמו עם הכבאות, נלך לסיור עם הנציבה בשב"ס.

מירב בן ארי: יש לך שאלות מהותיות שלא קשורות לתקציב ומאוד חשוב לי להתקדם.

קרן ברק: את יכולה להזמין אותנו לסיור?

מירב בן ארי: בוודאי.

מירב בן ארי: אני מזמינה את כולם.

מירב בן ארי: את יכולה לשאול את חבר הכנסת בן גביר שהוא לא חבר ועדה והוזמן לבקשתו.

מירב בן ארי: המנכ"ל יתייחס למגרש הרוסים.

מירב בן ארי: נשמע התייחסות לגבי הטלפונים הסלולאריים.

מישל בטאשוילי: לגבי הטלפונים הסלולאריים, הייתה סוגיה של הסוהרים, אבל אנחנו מבצעים מיסוך גם היום ככל שנדרש.

מירב בן ארי: שהמיסוך פוגע גם בטלפונים של הסוהרים.

מישל בטאשוילי: נכון, אבל זה לא השיקול האם לעשות מיסוך או לא.

מישל בטאשוילי: ככל שנדרש וניתן אנחנו כמובן שעושים.

מישל בטאשוילי: לגבי בית סוהר חכם, הכנסנו תשתיות לטובת הסוגיה הזאת, אלה שיקולים שנוגעים להרבה דברים, כולל תקציב ועלויות אבל זה נמצא בתוכניות.

מישל בטאשוילי: יש גורמים משפיעים נוספים כמו תקציב, זה תלוי בזה.

תומר לוטן: לגבי מגרש הרוסים אני מתכוון לטפל בזה באופן אישי.

תומר לוטן: אתמול קיימתי על זה דיון עם השב"ס ועם עיריית ירושלים.

תומר לוטן: יש פערים ומחלוקות בין הצדדים שצריכים להיפתר.

מירב בן ארי: הבנתי שגם העירייה מערימה קשיים?

תומר לוטן: כל אחד מסתכל על האינטרסים שלו וזה בסדר גמור.

תומר לוטן: אבל האינטרסים צריכים להיפגש כי אין ספק שהמקום הזה צריך לעבור מהעולם למקום אחר.

תומר לוטן: נחשפתי לזה ממש לאחרונה ואני אטפל בנושא הזה באופן אישי.

מירב בן ארי: תודה רבה.

מירב בן ארי: נעבור לכבאות.

אפי דביר: בוקר טוב, שמי אפי דביר, רע"ן תקציבים.

אפי דביר: מבחינת התפתחות התקציב שלנו, נעלמו לנו המספרים ב-2022 אבל נעמוד על 1,342,000,000.

אפי דביר: מבחינת התפתחות שיא כוח אדם, בשלוש השנים האחרונות הפרשנו כ-160 כבאים ותיקים, במקומם נקלטו כ-320 חדשים.

אפי דביר: המגמה צפויה להמשיך גם בשנה הקרובה עם פרישה של כ-50 כבאים ותיקים וקליטה של מעל 200 כבאים חדשים.

אפי דביר: פילוח העוגה כולל תפעול רכש מבצעי שלוקח חלק משמעותי של 28%.

אפי דביר: תפעול וציוד מנהלי 22% - בינוי שיפוץ תחנות החזקת תחנות ורכבים.

אילון מייל: ששת הלבנות המרכזיות מבחינת התקציב לשנת 2022: מדברים על ההחברה הערבית - - -

מירב בן ארי: שלוש תחנות הכיבוי בחברה הערבית זה לא מהתקציב של ה-1.4 מיליארד שלכם אלא מתקציב המשרד לשוויון חברתי?

אילון מייל: זה בתוך ה-60 מיליון שהקצה המשרד לשוויון חברתי.

מירב בן ארי: לא בתקציב הבט"פ.

אילון מייל: החלק של הבט"פ צוין עוד קודם, 19 מיליון.

תמר לוי בונה: יש מצ'ינג שהמשרד לביטחון פנים כן מעמיד, זה מה שאיילון אומר.

תמר לוי בונה: יש כ-22 מיליון שקלים מתקציבי הכבאות וההצלה, שזה חלק מהמשרד לביטחון פנים ועוד 60 מיליון שזה מצ'ינג שהמשרד לשוויון חברתי נותן.

תמר לוי בונה: אנחנו מביאים את התקנים.

מירב בן ארי: הוא עושה מצ'ינג.

מירב בן ארי: זה מה שהיה חסר לי.

אילון מייל: הם למעשה מתחייבים ל-137 תקנים בחומש.

אילון מייל: בשנה הקרובה אנחנו מתכוונים לבנות 3 תחנות.

אילון מייל: אתמול, במסגרת ביקור בכפר כנא הוקצה לנו שטח על ידי הרשות המקומית, כך שאנחנו הולכים לבנות שם כבר בשנה הקרובה.

קריאה: כמה תחנות סך הכול?

אילון מייל: במסגרת התוכנית הזו יש 8 תחנות משנה ועוד 4 תחנות מתנדבים.

אילון מייל: חשוב להגיד, המשרד לשוויון חברתי מדבר על האוכלוסייה הערבית בצפון, זה לא כולל את החברה הבדואית ואת מזרח ירושלים, פה אנחנו בשיח יחד עם האוצר, יחד עם הבט"פ ומשרד הרווחה, לקיים תוכנית גם עבור הבדואים.

אילון מייל: מבחינה מבצעית אנחנו רוצים להקים 5 תחנות באזור הדרום ובשאיפה לבנות גם במזרח ירושלים באזור שועפט.

אילון מייל: בתוך זה אנחנו רוצים לאייש את כלל התחנות עם לוחמים מתוך החברה הערבית.

אילון מייל: לגבי רגולציה יש דיוני המשך.

אילון מייל: מדברים על כוח אדם גמיש בהקשר של חיילי חובה.

אילון מייל: פה נדרש לבצע שינוי חקיקה כדי שנוכל לקבל את אותם חיילי חובה שיסייעו לנו לצורך המבצעי בתחנות.

אילון מייל: כיבוי אווירי, הייתה לא מזמן הטיסה של השמשון.

אילון מייל: בחודש הבא מקיימים ניסוי נוסף ורוצים להגיע לכשירות מבצעית בשיתוף חיל האוויר.

מירב בן ארי: אנחנו צריכים לדבר על הנושא של הכיבוי האווירי אבל נעשה את זה אחרי ההסדרים.

מירב בן ארי: בוועדה עשינו סיכום של השריפה בירושלים, הייתה תלונה של ראש המועצה שהטייסים עלו מאוחר.

מירב בן ארי: גם השימוש בהרקולס שלא כל כך מתאים.

מירב בן ארי: גם כמובן שאתם הכוח הפיקודי אבל זה נמצא אצל המשטרה.

מירב בן ארי: לכל הנושא של טייסת הכיבוי של הכבאות נייחד דיון נפרד, נמשיך להתעסק עם זה.

תומר לוטן: זה נושא שאנחנו מקדישים לו הרבה מאוד זמן.

מירב בן ארי: פתרון של השריפות.

מירב בן ארי: נתעסק בנושא טייסת הכיבוי בנפרד, גם כדי להבין את המורכבות מול הממשלה ומול חיל האוויר.

אילון מייל: משפט חשוב בהקשר הזה בקשר למסוקי הבלק הוק, מבחינה מבצעית התרומה שלהם בשריפות היא גדולה בסדרי גדול יותר ממה שקם למטוסים היום, גם ביכולת הנשיאה שלהם והם גם נותנים יכולת נוספת של חילוץ אווירי שלא קיים היום ואנחנו הגוף הלאומי שאמור לתת מענה לחילוץ, כך שזה ייתן לנו מענה כפול.

מירב בן ארי: יש עכשיו מחאה של ארגוני סביבה על הרי ירושלים, זה לא קשור לאזורי החיץ?

מירב בן ארי: דבר נוסף שנצטרך לעסוק בו כוועדה זה העניין של אזורי החיץ, בעיקר בגלל מה שהיה בהרי ירושלים, שהבנתי שיש כבר תקנות ופשוט עוד לא חתמו עליהם.

תומר לוטן: הסיפור המרכזי בקווי החיץ הוא המימון.

תומר לוטן: התהליך הזה מובל על ידי המל"ל במשרד ראש הממשלה כולל מגעים עם קק"ל כדי לקבל סיוע מקק"ל למימון הפרויקט.

תומר לוטן: זה כרגע בפסים אופטימיים אבל אני מעריך שרק תוך שבועיים שלושה נדע תשובה סופית אם יש את המימון הזה.

תומר לוטן: במידה ויהיה, כמובן שנגיע לוועדה כדי להעביר את התקנות כמה שיותר מהר ולצאת ליישום.

אילון מייל: בשקף הבא אנחנו מדברים על האתגרים המרכזיים.

אילון מייל: אנחנו היום עדיין בפער של 1,100 לוחמים מול תרחיש הייחוס שלנו.

אילון מייל: אנחנו במצב שאין מספיק תחנות, לא רק בחברה הערבית וגם כמות הלוחמים בכל תחנה עדיין לא מגיעה למינימום הנדרש מבחינתנו.

אילון מייל: הנושא של תת קרקע, בדגש על רכבות, המטרו והרכבת הקלה.

אילון מייל: עוד לא קבלנו את המשאבים לאירוע הגדול הזה.

אילון מייל: אנחנו עדיין לא במוכנות, גם צריכים כוח אדם וצריכים גם להכשיר אותו, אבל אנחנו על זה.

אילון מייל: גם כל נושא השיטפונות ורעידת האדמה שמתישהו תגיע ומחייבת היערכות מתאימה, כחלק מכל ההיערכות שלנו למצב חירום.

מירב בן ארי: מה התקציב שלכם לחירום?

אילון מייל: התקציב לא נפרש.

אילון מייל: בחירום אנחנו מוסיפים את הכבאים הכתומים מצה"ל, כולל מתנדבים.

אילון מייל: אבל בתוך המסגרת התקציבית אין.

מירב בן ארי: פשוט אחרי זה אתה נותן את החשבון, כמו בהרי ירושלים.

תומר לוטן: למעט שעות טיסה, שהוגדר מראש שהוא מורחב לאורך הדרך, זה נושא שאנחנו מטפלים בו כדי לאפשר מימוש שלו גם בתרחישי חירום משמעותיים.

תומר לוטן: כרגע היקף השעות לטעמנו אינו מספיק בחוזה הקיים ואנחנו פועלים להרחיב אותו.

מירב בן ארי: ושיטת פעולה עם צה"ל במקרה של אירועי חירום.

אילון מייל: בשקף הבא ניתן לראות הזדמנויות עיקריות: השת"פ הבין ארגוני.

אילון מייל: המעבר לגוף ביטחוני, אנחנו מבקשים לעשות משמעויות ארגוניות ותקציביות כדי להבין את האירוע הזה.

מירב בן ארי: הבנתי שהאוצר מתנגד למעבר לגוף ביטחוני.

אילון מייל: על כיבוי וחילוץ מהאוויר דברנו, נרחיב על זה ביום חמישי.

מירב בן ארי: שתי שאלות, האחת על המסוקים והאפשרות להיחלץ.

מירב בן ארי: היום אין דבר כזה?

אילון מייל: היום מי שנותן את המענה לזה הוא חיל האוויר עם 669 שלהבנתנו ישמחו להעביר את היכולות האלה אלינו.

אילון מייל: במידה ויהיו לנו את המסוקים נדע לעשות את זה.

אילון מייל: יש לנו את יחידת להבה שאמונה על כל נושא החילוץ האווירי, כולל חילוץ במתווה של מים זורמים, רכבלים וכן הלאה.

אילון מייל: זו יכולת שנשמח לקבל ולהעצים.

מירב בן ארי: שאלה שנייה, היום מבחינת מספר כבאים, לפי התקציב החדש יש תוספת של 150 כבאים בשנים 21-22?

אילון מייל: ניתנה תוספת של 90 כבאים שאמורים להתחיל ב-2022 לטובת התחנות החדשות בחברה הערבית.

אפי דביר: בנוסף ל-90 כבאים החדשים, יש סיכום עם האוצר שמול פרישת 50 הכבאים, נקלוט במקומם כבאים צעירים ויותר זולים.

אילון מייל: כשדברתי על פער שקיים היום, באירוע שריפה, כשבעולם הגדול לפחות שלושה כבאים הולכים לאירוע, אצלנו ברוב הצוותים, למעלה מ-70%, מדובר על שני כבאים.

אילון מייל: כלומר אחד למטה ליד הכבאית ואחד עולה לבד לדירה.

אילון מייל: אנחנו נמצאים פה בפער מבצעי ממדרגה ראשונה וזה לא קיים בעולם.

אביה פרון: אביה מאגף תקציבים.

אביה פרון: כמו שאמר אפי, בגלל הפרישה של הכבאים הוותיקים, יש אפשרות לגייס יותר כבאים צעירים.

אביה פרון: זה נובע מהסכמי העבודה של הכבאות שהיה בעבר.

אביה פרון: סיכמנו על תוספת של 90 כבאים לצורך תגבור הכוחות.

מירב בן ארי: כולם למגזר הערבי?

אילון מייל: מאחר וכבר שתי תחנות שהתחלנו לבנות השנה ולא קבלנו עליהם כוח אדם והתוכניות שלנו בכפר כנא מתחילות, הם ילכו כולם לשם.

תמר לוי בונה: זו בעצם ההתחייבות במסגרת המצ'ינג.

מירב בן ארי: זאת אומרת שכל תוספת הכבאים היא תוספת במגזר הערבי ואלה שפורשים הם מהמגזר הכללי?

מירב בן ארי: אין תוספת של כבאים במגזר הכללי?

אילון מייל: תהיה כחלק מאלה שפורשים.

אילון מייל: לדוגמה בתחנת חריש, גם אליה ניתנו משאבים אבל לא בתקני כוח אדם ומתוך המשאבים שלנו נאייש שם לוחמים.

מאיר יצחק הלוי: אני הייתי האיש שאישר את ההיתרים לבניית תחנת כב"ה באילת כחלק ממתחם החירום, השנה אתם בונים?

מאיר יצחק הלוי: אפשר לברך על המוגמר?

מאיר יצחק הלוי: יש משטרה עומדת, נביא גם את מד"א והנה מתחם חירום.

אילון מייל: רצינו שזה יהיה עוד השנה.

מאיר יצחק הלוי: אני מכיר את הנושא, אבל בגדול פתרתם את הבעיות.

מאיר יצחק הלוי: גברתי יושבת הראש, הנה אפשר לבשר שתחנת כב"ה אילת יוצאת לדרך אחרי 10 שנים.

מירב בן ארי: זו עבודה שלך.

מירב בן ארי: אני לא אקח קרדיט בגלל שאני מנהלת את הדיון.

מירב בן ארי: כהערת אגב אגיד שאני מבינה את הרצון להחזיר את החיים לשגרה במגזר הערבי.

מירב בן ארי: אני בהחלט מבינה.

מירב בן ארי: אבל אני חושבת שהשארתם את המגזר כללי קצת מאחור.

מירב בן ארי: ראיתי את זה בתאונות הדרכים ועכשיו אני רואה שאין אף כבאי.

מירב בן ארי: אני מבינה שביום שבת קרס מבנה בקלנסואה ולקח לכוחות הכיבוי רבע שעה להגיע, זה מאוד מטריד.

מירב בן ארי: 90 לוחמי אש זה טוב, אבל יש גם את שאר המדינה.

אפי דביר: אמרנו שהכבאים שיקלטו בעקבות אלה שיפרשו נכנסים כבר לתחום הכללי.

אפי דביר: אנחנו פשוט לא יודעים כמה יפרשו, אנחנו מקווים שיפרשו 50, יש תוכנית טובה מאוד שהאוצר ונציבות שירות המדינה אישרו לפרישה של כבאים.

אפי דביר: אנחנו מקווים שיפרשו כ-50 עד סוף שנה, זה יאפשר לנו לקלוט מעל 100 כבאים חדשים שילכו למגזר הכללי.

אילון מייל: הפער בחברה הערבית, זה לא בגלל שיש לנו תקציבים - - - מבצעית, בהשוואה לחברה הכללית יש פער של 15 תחנות.

מירב בן ארי: כמה חסר בחברה הכללית?

אילון מייל: זה בהשוואה לחברה הכללית.

אילון מייל: באחוזים הם היו 10% ולא 20% כמו היחס שלהם בחברה.

מירב בן ארי: אני בעד, שלא יבלבלו.

אילון מייל: תחנה שנמצאת בישוב ערבי, בזמן שיש שריפה היא כמובן נותנת מענה לישובים היהודים הסמוכים.

אילון מייל: כך שזה לא מענה רק לחברה הערבית.

מירב בן ארי: ברור.

מירב בן ארי: תודה.

מירב בן ארי: נעבור למשטרה, בבקשה.

רונית חיים: אתגרי משטרת ישראל הם רבים ומגוונים.

רונית חיים: על סדר היום הארגוני זו החברה הערבית, על כל המורכבות וההתמודדות שלנו כמשטרה, גם במתן שירותים, גם באכיפה.

רונית חיים: לצד החברה הערבית יש לנו אתגרים רבים נוספים כמו הלחימה בתאונות הדרכים, אלימות במשפחה, הקורונה שאנחנו צריכים להמשיך להתמודד ולאכוף וכמו אירועי סדר ציבורי, מחאות, הפרות סדר בדגש לערים מעורבות.

רונית חיים: אתגרים נוספים שלא נמצאים פה הם המעבר לפשיעה מקוונת ואתגרים נוספים שאנחנו צריכים להתמודד אתם.

רונית חיים: בסופו של דבר המשטרה יודעת שאלה כל האתגרים שלה וזה לא שנשאר מאחור, פשוט בתוכנית ההתעצמות סוכם שהמענה יהיה כרגע רק למגזר הערבי.

רונית חיים: זאת אומרת שבכל שאר הדברים זה לא אומר שלא נטפל, אבל נטפל עם מה שיש, נצטרך לעשות את זה טוב יותר.

רונית חיים: לא קבלנו תוספות והתעצמות לטובת האתגרים האלה.

מירב בן ארי: אני לא חושבת שאתם חלילה אשמים באירוע.

מירב בן ארי: אם מדינת ישראל חרטה על דגלה שזה הדבר הכי חשוב לה, היא לא הייתה צריכה להשאיר את השאר מאחור.

מירב בן ארי: ראיתי שהמשרד בשנתיים האחרונות לא גדל משמעותית בתקציב.

מירב בן ארי: פשוט אמרו לכם שבתקציב הקיים, תיקח את הנושא הכי חשוב למדינת ישראל.

מירב בן ארי: אני חושבת שזו טעות שלנו, אני מבינה שאתם צריכים לעבוד עם מה שיש, אבל אנחנו צריכים להעצים את מה שאתם מתמודדים אתו עכשיו.

אוראל אברהמי: שמי אוראל אברהמי, ראש מחלקת משאבים באגף התכנון והארגון.

אוראל אברהמי: מצד ימין של השקף רואים את התפתחות תקציב המשטרה בשנים 2017-2022.

אוראל אברהמי: שנים 2020-2021 היו שנים של תקציב המשכי, צריך להתייחס למסגרות האלה כמסגרות יותר מימוניות.

אוראל אברהמי: בקפיצה מ-2019 ל-2022 היה גידול של כ-1.3 מיליון שקל לתקציב המשטרה.

אוראל אברהמי: 1.27 מיליארד בתקציב השכר והגמלאות נובע גם מתוספת התקינה שאושרה לשנת 2022, גם לסוגיית הביטחון התעסוקתי וגם להסכמי שכר כאלו ואחרים.

אוראל אברהמי: לגבי תקציב הקניות של משטרת ישראל, כל התקציב שם משמש להחזקה השוטפת של המערכים, ארנונה, חשמל, מים, דלק וכו'.

אוראל אברהמי: הגידול ביחס ל-2019 הוא מתון בהרבה, עומד על סדר גודל של 60 מיליון שקל.

אוראל אברהמי: היקף הגידול מאתגר מבחינת הצורך בהתמודדות עם המסגרת בשנת 2022.

אוראל אברהמי: התוספת שניתנה היא תוספת נטו, אחרי שבשנים האחרונות, במסגרת קיצוצים רוחביים שהושתו, היו קיצוצים משמעותיים בין היתר על משטרת ישראל.

אוראל אברהמי: החלטת ממשלה 3409 קבעה קיצוץ רב שנתי החל משנת 2018, החלטת ממשלה 4280 בין היתר בגלל ביטחון תעסוקתי.

אוראל אברהמי: סך הכול אם אנחנו מסתכלים על היקף הקיצוצים שהמשטרה הייתה צריכה להכיל בשנת 2022, אנחנו מדברים על סדר גודל של מעל 600 מיליון שקלים.

אוראל אברהמי: החלק השמאלי של השקף מדבר על התפתחות שיאיי הקבע של משטרת ישראל.

אוראל אברהמי: הגידולים בשנת 2018 - במסגרת הסיכום התקציבי שנחתם ב-2018 היה גידול בהיקף של כ-760 תקני כוח אדם, מרביתם נועדו למגזר הערבי.

אוראל אברהמי: בשנים של התקציב ההמשכי מטבע הדברים לא היה גידול בכמות השיאים והכמות שאנחנו רואים בשנת 2022 ביחס ל-2019 הוא גידול של כ-1,100 תקנים.

אוראל אברהמי: זה לא אותם 1,100 של הסיכום התקציבי מוכל פה רק 800 מהסיכום של 2022.

אוראל אברהמי: יתר התקנים נועדו בין היתר לתמוך בסוגיית מסלולי השירות, מענה לפרויקטים של תשתיות לאומיות שמצריכים כוחות משטרה בשטח ולעוד נושאים.

אוראל אברהמי: עוגת התקציב - אפשר לראות שתקציב השכר והגמלאות הוא בשיעור של 79% מתקציב משטרת ישראל.

אוראל אברהמי: 19% מהתקציב משמשים סעיפי האחזקה, הפעילות המשטרתית.

אוראל אברהמי: מצד שמאל ניתן לראות את החלק של תקציב הקניות במשטרת ישראל, על מה המשטרה מוציאה את התקציב שהוא לא משמש לשכר וגמלאות.

אוראל אברהמי: רואים גם אבטחה מבצעית, שנתח גדול ממנה מממן את המאבטחים במוסדות החינוך.

אוראל אברהמי: יש גם את המאבטחים במעברי עוטף ירושלים.

אוראל אברהמי: אחזקת מבנים, השכירות, מסים עירוניים, שירותי ניקיון, זה מסתכם מעל ל-600 מיליון שקלים.

אוראל אברהמי: אחזקת השוטר – הדברים העיקריים שיש זה מדים, נסיעות בתחבורה ציבורית, מזון, זה גם נתח מכובד ממסגרת התקציב.

אוראל אברהמי: טכנולוגיה – מדובר על העלות השוטפת של הטכנולוגיה, לא על פיתוח פרויקטים חדשים.

אוראל אברהמי: יש לדוגמה אחזקה של מערכת הקשר המשטרתית שעולה עשרות מיליונים.

אוראל אברהמי: כוח אדם טכנולוגי שמקיים את התשתיות של הפרויקטים הטכנולוגיים בהיקפים משמעותיים.

אוראל אברהמי: תשלום לזכיין שמתפעל את מערכת אכיפת המהירות של המשטרה.

אוראל אברהמי: כוח אדם – עוסק יותר בנושאי רווחה של השוטר.

אוראל אברהמי: יש סל רווחה, נופש וכו'.

אוראל אברהמי: עולם ההדרכה עוסק בעיקר במכללה הלאומית לשוטרים בבית שמש וגם בנושא של ייעוץ, הדרכות, השתלמויות, כשירות מבצעית וכו'.

אוראל אברהמי: יש את עולם הרכב, דלק, החלפת כלי הרכב של המשטרה, תיקונים.

אוראל אברהמי: פעילויות מבצעיות – הוצאות לפעילות מודיעין, סוכנים, מערך אווירי, שעות טיסה של המערך האווירי של המשטרה, אמצעים כאלה ואחרים שמשמשים אתה פעילות השוטפת של משטרת ישראל.

מירב בן ארי: מה אחוז הגידול בשכר ובקניות בתקציב הזה?

אוראל אברהמי: ביחס לשנת 2014, שזה היה התקציב האחרון, יש גידול בהיקף של יותר מ-1.3 מיליארד שקל, רובו המוחלט הוא לשכר ולגמלאות.

מירב בן ארי: והתעצמות?

ה אוראל אברהמי: הגידול בשכר ובגמלאות כולל את המרכיב של השיאים החדשים, אותם 1,100 תקנים חדשים.

מירב בן ארי: אני מתכוונת להתעצמות טכנולוגית של המשטרה.

אוראל אברהמי: ההתעצמות הטכנולוגית לא נמצאת בתוך השכר והגמלאות.

אוראל אברהמי: החלק של ההתעצמות הוא סדר גודל של 55 מיליון שקל תוספת שהמשטרה מקבלת לבסיס תקציב, לתמוך בפיתוח של פרויקטים טכנולוגיים.

אוראל אברהמי: על זה אני רוצה לציין שהמשטרה מוסיפה מתקציבה עוד נתח כדי לאפשר כמות פרויקטים חשובים לנו לשנים הבאות ולייצר תר"ש טכנולוגי שתומך בפרויקטים.

אוראל אברהמי: נפרט בהמשך את הפרויקטים הטכנולוגיים שנמצאים כרגע על סדר היום שבכוונתנו לקדם בשנים הקרובות.

תומר לוטן: בהמשך לעקרונות הגג שכר שהצגתי בהתחלה, ככל שהתהליך הניהולי הנכון בתוך המשטרה יתנהל כפי שאנחנו מקווים, אנחנו רוצים להאמין שהתמהיל בין שכר להתעצמות ובין קניות ילך וישתפר ככל שנתקדם, שהמשטרה תסגל את היכולת להסיט את התקציבים האלה מהשכר.

מירב בן ארי: כמו שראינו גם בשב"ס.

תומר לוטן: השב"ס התחיל תהליכים עוד לפני הגג שכר ובכל מקרה נמצא בתהליך של צמצום כוח אדם בגלל צמצום כלואים ותהליכי התייעלות.

תומר לוטן: הגג שכר הוא מסגרת שמחייבת להתנהל בצורה הזו ואנחנו חושבים שההסכם הוא טוב ואסטרטגי והיישום שלו, אם נצליח, יאפשר לראות את הגרפים האלה משתפרים לאורך השנים.

רונית חיים: המיקוד המשטרתית בתוכנית של החברה הערבית נעשה במספר מאמצים.

רונית חיים: המאמץ הראשון הוא חיזוק תחנות ונקודות במשטרה.

רונית חיים: אנחנו מתכננים להקים תחנת משטרה אחת בדרום בשגב שלום ולחזק נקודות ותחנות לפי מכלול השיקולים שציינתי קודם לכן.

מירב בן ארי: הכול בחברה הערבית.

מירב בן ארי: אפילו הטיפול באלימות במשפחה זה של נשים בחברה הערבית.

מירב בן ארי: נגמרה האלימות במשפחה בחברה היהודית?

מירב בן ארי: למה זה לא אלימות במשפחה?

רונית חיים: תוכנית ההתעצמות של המשטרה הוקצתה והונחתה לטובת הטיפול במגזר הערבי.

רונית חיים: היא לא אפשרה ברמה הלאומית לתת למערכים נוספים.

רונית חיים: יחד עם זאת, בתוך התוכנית, מכיוון שאנחנו יודעים שנמצאים אנשים מהמגזר הערבי שעוסקים בפשיעה גם בתחנות שהן לא ערביות מובהקות, אנחנו נקצה נתח מאוד מצומצם השנה, של כ-50-60 תקנים לטובת תחנות משטרה בהיבטים של סיור וחקירות, כדי לאפשר להם התמודדות עם הסיפור הזה.

רונית חיים: זה באמת ממש בשוליים.

מירב בן ארי: אני אעיר הערת אגב, נבדק שרוב הנשים בחברה הערבית לא באמת באות לתחנת משטרה ומתלוננות על אלימות במשפחה.

מירב בן ארי: שלא תבזבזו על זה משאבים סתם, זה בעקבות שיחתנו עם חבר הכנסת סעדי.

תומר לוטן: מחלק משפחה עובד בתחנה, הוא לא אמור להיות גוף פאסיבי שמחכה שתוגש תלונה, אלא לעשות סדרה של פעולות מול הקהילה על מנת לטפל באלימות במשפחה.

תומר לוטן: זה לא קשור רק למידת האקטיביות של המתלוננת, אלא תורת פעולה.

תומר לוטן: בהקשר הזה מחלקי משפחה זה אחד המענים בנושא של אלימות במשפחה שבמשמעות שלה היא תקנים של שוטרים.

תומר לוטן: יש דברים אחרים שקשורים לאלימות במשפחה, שלא מקודמים בציר של המשטרה, לדוגמה צימוד אלקטרוני לגברים אלימים, זאת עבודת מטה שמקודמת במשרד ואני מקווה שניכנס לפיילוט בשנה הזו.

מירב בן ארי: אני בעד, אני רק מקווה שזה יעבוד.

תומר לוטן: יש לזה דוגמאות יפות מהעולם.

רונית חיים: במערכי תנועה אנחנו מתכוונים להקים שני צוותים אחד בצפון ואחד בדרום, בעיקר להתמודדות עם תופעת הבריונות בכבישים ועבירות התנועה.

רונית חיים: על סייף סיטי דיבר המנכ"ל.

רונית חיים: חיזוק מערכים בטיפול בפשיעה חמורה ומאורגנת, השנה הקמנו שני מפלגים כלכליים ראשונים להתמודד עם אכיפה כלכלית בהקשרים האלה, אנחנו רוצים להרחיב את הפעולות האלה, לחזק ימ"רים ויל"פים להתמודדות עם סחיטת דמי חסות והתמודדות עם משפחות פשע וסכסוכים בדגש לסכסוכים המדממים.

רונית חיים: מענים מבצעיים אלה כוחות של משמר הגבול בחטיבה הטקטית, זרועות לטובת אזור הצפון והחוף וגם אזור הדרום.

רונית חיים: כוח מבצעי, לוחם, שאפשר לשים כמפקדה משימתית.

רונית חיים: הוא מקבל אחריות על תא שטח, יש לו אורך נשימה ויכולות מבצעיות וטקטיות גבוהות יותר ויכולת להתמודד עם אזורי חיכוך ועם המשימות המאתגרות בחברה הערבית.

אוראל אברהמי: לגבי התוכנית הטכנולוגית, גובשה תוכנית רב שנתית לקידום פרויקטים טכנולוגיים.

אוראל אברהמי: אנחנו סוברים שהטכנולוגיה היא מכפיל כוח משמעותי.

אוראל אברהמי: יש כוונה להשקיע סכומי כסף משמעותיים גם מתוך הסיכום וגם מתוך תקציב המשטרה.

אוראל אברהמי: התוכנית שמוצגת עדיין לא סגורה סופית ומצריכה חידודים ועדכונים, אבל היא מוצגת תחת שלוש דיסציפלינות שונות: יש את הטכנולוגיה המבצעית, כלים שהמשטרה צריכה כדי לממש את ייעודה.

אוראל אברהמי: יש טכנולוגיה תשתיתית, השקעה בנושאים שהם בתשתית הטכנולוגיה של המשטרה.

מירב בן ארי: כל זה הם 55 המיליון שציינת?

אוראל אברהמי: חשוב להגיד שהכוונה בסוף היא להשקיע סדר גודל שנתי של כ-105 מיליון שקל.

אוראל אברהמי: יש הרבה פרויקטים, כמו שציין המנכ"ל, כמו למשל LTE שנועד להחליף את מערכת הקשר של המשטרה, פרויקט שאנחנו מעריכים בכ-300 מיליון שקל, אבל זה פרוש על פני 5 שנים ויתחיל בעוד כשנה, כך אנחנו מאזנים בין הפרויקטים ומייצרים תוכנית רב שנתית לקדם את הפרויקטים.

אוראל אברהמי: כמובן שתמיד אפשר יותר ותמיד צריך יותר.

אוראל אברהמי: בסוף נקבע מסגרת שאתה מתמודדים.

אוראל אברהמי: הכותרת השלישית אחרי טכנולוגיה מבצעית וטכנולוגיה תשתית, זה הנושא של ממשק עם האזרח, חיזוק של הקשר המקוון.

אוראל אברהמי: נושא האכיפה הדיגיטלית, חשוב לציין, בשנת 2023 יש הסכם שמסתיים עם חברה שנותנת לנו את שירותי מצלמות המהירות.

אוראל אברהמי: המשרד לבט"פ הקים ועדה בין משרדית שנועד לחבר בין גופי האכיפה השונים ולייצר פלטפורמה טכנולוגית למתן מענה תחליפי לאכיפה בעולם התנועה, כולל פרישה של סנסורים מגוונים, להרחיב את כמות הסנסורים וגם יכולת לעבד את כל האינפורמציה בצורה ממוחשבת, עם קיצור משמעותי של הזמן בין ביצוע העבירה ועד להודעת הקנס.

אוראל אברהמי: מבט ירושלים, יש השקעה נוספת בפרויקט, המשטרה משקיעה לא מעט כסף לאורך השנים.

אוראל אברהמי: טרנספורמציה דיגיטלית זה בעצם לאפשר ולחזק את שירותי המשטרה המקוונים לאזרח.

אוראל אברהמי: כמה שיותר להנגיש את המשטרה באופן מקוון.

אוראל אברהמי: דובר על סייף סיטי.

אוראל אברהמי: תיק דיגיטלי המצלמות.

מירב בן ארי: כשאתה שם מצלמות בעיר מסוימת, העיר גם עושה אתך מצ'ינג?

אוראל אברהמי: זה לא מצ'ינג אבל יש שיתוף פעולה לעשות שימוש במצלמות.

מירב בן ארי: ראש עיריית באר שבע אומר שהוא רוצה לשים את ה-LPR בכל העיר, הוא גם משתתף?

מירב בן ארי: הבנתי שיש ערי ערים שממנים את זה.

אוראל אברהמי: יש מצלמות שהרשויות המקומיות מתקינות ונותנות לנו גישה מלאה למצלמות.

אוראל אברהמי: המצלמות שאנחנו מתקינים פחות מעניינות את הרשויות כי יש להם מאפיינים שפחות רלוונטיות להם.

אוראל אברהמי: אבל אנחנו כן ניזונים מהמערכות שמתקינות הרשויות המקומיות.

תומר לוטן: מלבד המשטרה יש חלק משמעותי של פרישת מצלמות ברשויות באמצעות הרשות לביטחון קהילתי.

תומר לוטן: הרשות, בתיאום עם העירייה פורשת את המצלמות, העירייה מצדה צריכה להעמיד אנשים שיפעילו ויסתכלו בתכנים שעולים שם, להחליט איפה יהיו המצלמות האלה.

תומר לוטן: זה כלי אזרחי ולא משטרתי, שמופעל על ידי הרשות לביטחון קהילתי והוא ממושק במקומות רבים במשטרה.

מאיר יצחק הלוי: החוכמה היא לדעת איך ממשקים מהמשל"ט העירוני אל המוקד המשטרתי.

מאיר יצחק הלוי: לא בכל הרשויות זה עובד.

מאיר יצחק הלוי: לדעתי זה איבוד כוח.

מאיר יצחק הלוי: אם כבר מדברים על תוכנית עיר ללא אלימות, אז אני חושב שצריך לתת בוסט רציני לתוכנית כי אמרתי יותר מפעם אחת שיש נסיגה לצערי בעניין וצריך אפילו לכפות קצת את העניין אם צריך.

מירב בן ארי: גם בעיני.

מירב בן ארי: גם יהיה הבדל בין סייף סיטי לערים מצולמות על ידי הרשות המקומית, זו לא אותה רמה, כמו המשל"ט של ירושלים.

מירב בן ארי: נעבור להזדמנויות.

רונית חיים: מבחינת ההזדמנויות, דובר על המאמץ המערכתי הלאומי.

רונית חיים: לגבי קשרי קהילה זה טיפול באוכלוסיות ייחודיות, לא רק מגזר ערבי דגש גם לציבור חרדי, יוצאי אתיופיה, זה חלק מתוכניות המשטרה.

רונית חיים: קידום אכיפה מנהלית, דובר על בג"ץ שטח מחיה, אז חלק מהחלופות זה גם לקדם אכיפה באמצעות קנסות מנהליים ולהעדיף אותם על פני אכיפה פלילית.

רונית חיים: חיזק קשרי קהילה בכלל, זה יותר פרישה של מש"קים ומתנדבים לפעילות משטרתית.

מירב בן ארי: עם יוצאי אתיופיה עובדים כבר בשנתיים האחרונות.

רונית חיים: יש תוכנית של כמה שנים, מעבר לשנתיים, להתמודדות המשטרה עם קהילת יוצאי אתיופיה.

רונית חיים: תוכניות קהילתיות, תוכניות מניעה, חיזוק הקשרים.

תומר לוטן: לאחרונה חודשה שוב בהחלטת ממשלה דרך חדשה בפעם השלישית.

מירב בן ארי: מה לגבי רישוי כלי ירייה?

תומר לוטן: זה אגף בתוך המשרד, יש לו אתגרים שיבואו לביטוי בעיקר ב-2023 לאור שני תהליכים שיקודמו, חקיקה ו - - -

מירב בן ארי: תבחינים?

תומר לוטן: לא, תבחינים זה אירוע אחד שיגיע לוועדה וישפיע במידה זו או אחרת על מידת הקשיחות, אבל זה המסלול הרגיל שלנו.

תומר לוטן: מה שיקרה לקראת 2023 אלה שני תהליכים שקשורים למערך הפשיעה, הכנסה של פיקוח על כלים דמויי ירייה, כמו אייר סופט.

מירב בן ארי: ראיתי שביקשת כבר דיון בוועדת הכלכלה.

תומר לוטן: אנחנו כרגע עוצרים את הייבוא באדיבות משרד הכלכלה, מצד שני מקדמים חקיקה על מנת לקחת על עצמנו את הפיקוח השיטתי על הכלים האלה, מה שלא קיים היום.

תומר לוטן: זה יהיה תהליך של הטמעה ויתבטא בעיקר ב-2023.

תומר לוטן: הנושא השני קשור לפיקוח על חברות שמירה פרטיות, לא רק בהיבט של כלי נשק אלא בכלל עיסוק של חברות שמירה בגלל הקשר לפרוטקשן, גם לזה יש השלכות על יכולות פיקוח או אמצעי פיקוח שיוטמעו במשרד, זה יקרה רק לקראת 2023.

מירב בן ארי: אני ברשות

מירב בן ארי: כם אסכם את הדיון, תודה לתומר לוטן המנכ"ל על הסקירה המעמיקה והחשובה.

מירב בן ארי: אני מכירה אותך כבר שנים ויודעת כמה אתה מסור ובטוחה שנראה את התוכנית יוצאת לפועל ולא רק נמצאת בבחינת עקרונות.

מירב בן ארי: שתי הערות, זה דבר אדיר ההתגייסות של המשרד לביטחון פנים לשים את החברה הערבית בראש סדר העדיפויות, לשים את סגלוביץ כפרויקטור, לגייס משטרה, כבאות, שב"ס, כולם באירוע של החברה הערבית.

מירב בן ארי: אולי שב"ס קצת פחות אבל משטרה וכבאות.

מירב בן ארי: עדיין מפריע לי שאולי קצת השארנו מאחור את ההתעצמות של החברה הכללית וכמובן את העניין של תאונות הדרכים.

מירב בן ארי: תאונות הדרכים לדעתי זה נושא ליבה של המשרד, עד כדי כך שאמרתי שנעביר את ועמ"ש למלחמה בתאונות הדרכים לפה, כי אנחנו הגורם שאמור לאכוף, המשרד לביטחון פנים.

מירב בן ארי: בשבוע הבא, כמו שציינתי, יתקיים הדיון כאן בוועדה לציון יום המאבק בתאונות הדרכים, אבל כל שבוע אנחנו מציינים את זה.

מירב בן ארי: כל שבוע מתעסקים בזה.

מירב בן ארי: דווקא כאן לא ראיתי תוכנית לשיפור טכנולוגי, לא התעצמות.

מירב בן ארי: ישבתי עם המפכ"ל ואני יודעת שזה כן מעניין אותו ואני יודעת שהוא שם, אבל זה נראה חסר בהצגה.

מירב בן ארי: ברור לי שהדבר הכי חשוב היום זה הטיפול בפשיעה בחברה הערבית.

מירב בן ארי: לא סתם כל טובי המוחות במשרד הבט"פ התגייסו והכינו תוכנית חשובה למיגור.

מירב בן ארי: זה ברור לי ושלא יהיה ספק בכלל שהפשיעה בחברה הערבית משפיעה על כל המדינה.

מירב בן ארי: הדבר הכי חשוב, שזה הביטחון האישי, נפגע.

מירב בן ארי: הם קמים בבוקר ויכולים למות מכדור טועה.

מירב בן ארי: מעבר לכנופיות הפשע, הלבנת ההון וכל האירועים שאנחנו שומעים בתוך החברה הערבית.

מירב בן ארי: בוודאי שזה משפיע על כולם ומדובר על שנים של הזנחה, אמרו הם יורים אחד על השני, שיתמודדו והנה עכשיו זה מתפוצץ לנו בפנים.

מירב בן ארי: ברור לי שזה הדבר הכי חשוב וברור שהמשרד על כל ארגוניו חייב להתגייס, כמו שכל הכנסת והממשלה מתגייסת לזה.

מירב בן ארי: אחרי שאמרתי את זה, יש עוד נושאים במשרד לביטחון פנים ויש עוד דברים שצריך לתת להם יד להתעצמות ולהצלחה של המשרד.

מירב בן ארי: לכן ביקורת, מתוקף תפקידי כגוף שמפקח על עבודת הממשלה, זה להגיד לממשלה אתם עושים עבודה מעולה, הוועדה תהיה אתכם לאורך כל הדרך ותעזור בכל מה שאפשר, אבל עדיין צריך לזכור שיש כאן מאבק שחיים אתו שנים, זה המאבק בתאונות הדרכים ולא ראיתי מספקי התייחסות של המשרד לביטחון פנים.

מירב בן ארי: לא נכנסתי לזה אבל גם אלימות נגד נשים וכל מיני תוכניות שאפשר היה להוסיף.

מירב בן ארי: הסתכלתי על התקציב יחד עם אגף תקציבים, ראיתי את התקציב למשרד בט"פ, ראיתי עם מה אתה מתמודד.

מירב בן ארי: הממשלה עשתה זום אין לחברה הערבית אבל מאידך לא הזרימה עכשיו למשרד הבט"פ 5 מיליארד שקל.

מירב בן ארי: מזל שישבתי עם אגף תקציבים וזה ייאמר לזכותם, אמרתי להם תגידו לי איך עלינו עם השנים?

מירב בן ארי: כשהקמנו את הוועדה לביטחון פנים אמרה לי היועצת המשפטית, מירי פרנקל שור, שנמצאת 20 שנה בכנסת, הוועדה לביטחון פנים תהיה גם אחריך, כי המשרד התעצם והסמכויות שלו ענקיות.

מירב בן ארי: זאת אומרת שהוועדה הזאת תהיה ועדה סטטוטורית.

מירב בן ארי: יש 12 ועדות וזאת תהיה הוועדה ה-13.

מירב בן ארי: גם ביום שאנחנו לא נהיה פה, הוועדה תפעל.

מירב בן ארי: אז מעצימים את המשרד ונותנים לו סמכויות, היה צריך גם להיות גידול משמעותי יותר בתקציב המשרד.

מירב בן ארי: כשמסתכלים על המשרד באופן מקיף, אין כזה גידול משמעותי בתקציב.

מירב בן ארי: ב-2018 זה כמעט 18.5, ב-2019 זה 19.5 וב-2020 אתה על 20 מיליארד וב-2021 אתה על 21 מיליארד.

מירב בן ארי: לא ראינו גידול משמעותי ביחס לתפקידים וביחד למאבק בפשיעה בחברה הערבית, שזה הכי חשוב לממשלה וראינו אתמול את ישיבת הממשלה.

מירב בן ארי: לכן גם כשאני מותחת את הביקורת של מה חסר לי, אני מבינה גם עם מה אתה מתמודד.

מירב בן ארי: אני מבינה עם איזה תקציב אתם עובדים.

מירב בן ארי: כמה העליתי בכבאות וכמה העליתי במשטרה שאני יכולה לדרוש שתיתנו לי גם במאבק באלימות נגד נשים בחברה הכללית.

מירב בן ארי: לכן חשוב לי להגיד שהביקורת שלי קיימת אבל אני מבינה את המצב שבו אתם נמצאים.

מירב בן ארי: אני אומרת לכם שעד התקציב ננסה לסייע כי יש לכולנו אינטרס משותף שתצליחו.

מירב בן ארי: אני רוצה להעצים את המשטרה, לחזק אותה, לחזק את מערך הכבאות, להעצים את הכבאות.

מירב בן ארי: בטח גם בשב"ס שם אני מסתובבת ורואה איך אפשר לסייע לארגונים החשובים האלה.

מירב בן ארי: אני מאוד מודה לכולכם שהגעתם.

מירב בן ארי: תודה רבה הישיבה נעולה.