ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 24, פרוטוקול מספר 81, 2021-10-13 10:30

ענבר בזק: אני פותחת את הישיבה בנושא:

ענבר בזק: תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת פעילות של מקום ציבורי או עסקי והוראות נוספות).

ענבר בזק: נמצאת איתנו נינא כהן ממשרד הבריאות, חה"כ איתמר בן גביר וחה"כ אורי מקלב.

ענבר בזק: נתחיל מנציגת משרד הבריאות.

ענבר בזק: את רוצה להציג את התיקון שעשיתם?

נינא כהן קרן: אני חושבת שגם גב' אילנה גנס נמצאת - - - לשאלות מקצועיות.

נינא כהן קרן: זה תיקון נקודתי ופשוט יחסית, אחרי שבדיון שעבר עתה הסוגיה של התפוסה במסעדות בשטח פתוח.

נינא כהן קרן: בתיקון מס' 4 ביטלנו את חובת תו ירוק מבתי אוכל בשטח פתוח.

נינא כהן קרן: אז כאן חידדנו מה מגבלת התפוסה שחלה עליהם.

נינא כהן קרן: החרגנו אותם ממגבלת התפוסה שחלה על מקומות כמו מסחר, אטרקציות בשטח פתוח וכולי, של אדם אחד לכל 7 מ"ר, וזו מגבלת תפוסה שפחות מתאימה לפעילות שמתקיימת במסעדות.

נינא כהן קרן: ובמקום זה קבענו הוראה שמתייחסת לחובת שמירת מרחק בין השולחנות והחובה של המפעיל לוודא את שמירת המרחק, מטר וחצי בין שולחן לשולחן.

ענבר בזק: אוקיי.

ענבר בזק: לאילנה בזום יש משהו להוסיף?

ענבר בזק: לי יש שאלה.

ענבר בזק: מאז הישיבה הקודמת של הוועדה קיבלנו פניות של אנשים שחוסנו בחו"ל ולא מכירים בחיסון שלהם.

ענבר בזק: אילנה, אני אשמח אם תתייחסי אליהם.

ענבר בזק: וכרגע הם לא מוכרים, הם לא בתוך המערכת, הם בעצם לא מקבלים את התו הירוק.

אילנה גנס: בעצם כל מי שהחלים או חוסן בחו"ל, הנתונים של ההתחסנות או של ההחלמה לא מתועדים במערכות משרד הבריאות, ולכן המערכות לא מאפשרות הדבקת תו ירוק באופן אוטומטי.

אילנה גנס: הפתרון כרגע, ללא קשר לזה שאנחנו נכנסנו לתהליך פיתוח עם כל קופות החולים ליכולת לתעד חיסוני חו"ל, גם מסוגים שונים, גם כאלה שלא מוכרים ולא אושרו עד כה לשימוש במדינת ישראל.

אילנה גנס: הפתרון הזמני בעצם הוא שאפשר לתעד – חיסון אחד מחו"ל קופות יכולות כבר לתעד.

אילנה גנס: אם מדובר על יותר משתי מנות חיסון, התיעוד הוא דרך לשכות בריאות של משרד הבריאות.

אילנה גנס: החלמות – ניתן להעביר בקשה לתיעוד למוקד "כל הבריאות" של המשרד שמטפל בזה.

אילנה גנס: יש כמובן עומסים די גדולים על המוקד, אבל תוך מספר ימים כל הפניות נענות וניתן לתעד.

אילנה גנס: כמובן, אם יש בעיות ספציפיות, אפשר נקודתית להעביר דרכי, ואשמח לעזור.

אילנה גנס: אבל שוב, כרגע הפתרון לתיעוד החלמות וחיסונים מחו"ל – עד חיסון אחד כל הקופות יכולות לתעד, יותר מחיסון אחד דרך לשכות בריאות, ותיעוד החלמה דרך מוקד "כל הבריאות" של המשרד.

ענבר בזק: אפשר להוסיף לאתר רמזור, לאתר של משרד הבריאות, איזושהי התייחסות לזה שאנשים נכנסים וידעו מה הפרוצדורה שהם צריכים לעשות?

ענבר בזק: כי היום מגיעות אלינו פניות ציבור, אבל יותר הגיוני שאנשים יקבלו את המידע הזה בתוך האתר עצמו.

אילנה גנס: אני חושבת שזה כן כתוב, אולי לא באתר רמזור, אלא בכלל באתר משרד הבריאות יש הנחיות בנושא, כולל התייחסות לזה שאנחנו מכירים בחיסוני חו"ל, ורשימה של החיסונים שמוכרים במדינת ישראל אם בן-אדם מגיע מחו"ל.

אילנה גנס: אנחנו מייצרים, דרך אגב, גם מנגנון נוסף שיהיה פעיל החל מה-1 בנובמבר, שיאפשר לכל מי שייכנס למדינת ישראל החל ב-1 בנובמבר, להצהיר בטופס נוסע נכנס על החיסונים שהוא קיבל, לצרף את התיעוד של זה, והדבר אוטומטית מתממשק למערכות מידע גם של משרד הבריאות ומשם משודר לקופות, כך שהתיעוד הזה ייכנס באופן אוטומטי, מאחר שאנחנו רואים יותר ויותר מקרים, גם תיירים וגם אזרחים ישראלים שחוזרים אחרי שהייה ממושכת בחו"ל וקיבלו חיסונים בחו"ל, וכדי שיהיה לנו מנגנון אוטומטי ולא יידרש כל התהליך המסורבל יחסית שהוא פתרון ביניים שיצרנו.

אילנה גנס: זה יהיה באמצעות תיעוד חיסונים והצהרה בצירוף חומרים רפואיים רלוונטיים לטופס נוסע נכנס שיהיה פעיל החל ב-1 בנובמבר.

ענבר בזק: אוקיי.

ענבר בזק: תודה.

ענבר בזק: התייחסות של חברי הכנסת – חבר הכנסת מקלב ואחריו בן גביר.

אורי מקלב: רציתי רק לשאול שאלה, האם מה שדיברת כאן בוועדה, שילדים מתחת לגיל 12 בין אם הם היו מאומתים או סרולוגיים מקבלים באופן אוטומטי את הפטור מבידוד ותו ירוק?

אורי מקלב: עד לפני יום-יומיים זה עדיין לא היה מעודכן במערכות.

אורי מקלב: אני מבקש לשאול אם אכן זה מעודכן ואותם ילדים מתחת לגיל 12 בכל מצב - - -

נינא כהן קרן: לפי דעתי, הבעיה היא בעיקר לילדים שעברה כבר חצי שנה, שהם זכאים, אבל הייתה עדיין בעיה טכנית להוריד את התו הירוק במערכת.

נינא כהן קרן: אני אוודא ועד כמה שאני יודעת זה עדיין לא הוסדר ולכן יש את הוראת השעה שמאפשרת להם להציג את תעודת המחלים שלהם ולהיכנס איתה למקומות.

נינא כהן קרן: יכול להיות שזה כבר סודר.

נינא כהן קרן: אני אוודא את זה.

אורי מקלב: בפעם האחרונה שדיברנו זה היה 10 ימים אם לא שבועיים.

נינא כהן קרן: נכון.

נינא כהן קרן: ידענו כמה זמן זה צפוי לקחת, ובגלל זה קבענו מראש הוראת שעה יחסית ארוכה.

אורי מקלב: לגבי הילדים זה מאוד קריטי.

ענבר בזק: מתי התחיל חיסון ילדים מתחת גיל 16?

אורי מקלב: לא.

אורי מקלב: אנחנו מדברים על ילדים מתחת גיל 16 שלא קיבלו חיסון.

ענבר בזק: אה, שלא קיבלו חיסון בכלל.

אורי מקלב: או שהם מאומתים.

אורי מקלב: אין להם אפשרות לעשות משהו אחר, רק לחכות לתו הירוק, או לפטור מבידוד באותה מידה.

אורי מקלב: נכון?

ענבר בזק: אבל היום הם עוברים את הבדיקות המהירות ומקבלים את התו הירוק פר יום, שזה לא אופטימלי.

אורי מקלב: אבל הם לא יכולים להיכנס לשום אירוע.

ענבר בזק: הם יכולים עם בדיקה.

נינא כהן קרן: לא אמורה להיות בעיה שהוראת השעה תפקע והם עדיין לא - - - מראש.

נינא כהן קרן: קבענו את הוראת השעה לפי המועדים שמבחינת מערכות המידע - - - מקסימום.

נינא כהן קרן: אני יכולה לבדוק אם כבר היום זה סודר.

ענבר בזק: מתי המועד של פקיעת הוראת השעה?

נינא כהן קרן: ב-17, אם אני לא טועה.

אורי מקלב: ביום ראשון.

ענבר בזק: אוקיי.

קריאה: אני יכולה לענות?

ענבר בזק: כן, ואחרי זה חבר הכנסת בן גביר.

ענבר בזק: אני רוצה שיצוין שחבר הכנסת סימון דוידסון הצטרף אלינו.

אילנה גנס: קודם כל, לגבי בדיקות זכאות לתו ירוק לילדים, אכן הילדים זכאים טכנית.

אילנה גנס: האפשרות להנפיק תו ירוק לילדים מתחת לגיל 12 תהיה החל מ-17 באוקטובר.

אילנה גנס: עד אז התקלה הזאת צריכה להיות מוסדרת.

אילנה גנס: אבל מבחינת זכאות, כל הילדים שהיו מחלימים מתחת לגיל 12, מבחינתנו ימשיכו להיות זכאים לתו ירוק, ולא משנה אם הם אובחנו לפי PCR או לפי בדיקה סרולוגית.

אילנה גנס: שאלה נוספת ששאלתם לגבי תהליך של אימות של נכנסים מחו"ל, חיסונים שבן אדם מצהיר עליהם – אם נהיה במדינה שנמצאת ברשימה שיש לנו איתה הסכם בילטרלי או הסכם הכרה הדדי בחיסונים עם יכולת לעשות אימות דיגיטלי, בעצם יהיו פטורים גם מצורך לבצע בדיקה סרולוגית במדינת ישראל ברגע שנוכל לעשות אימות דיגיטלי של אמיתות תעודת ההתחסנות שלהם.

ענבר בזק: תודה.

ענבר בזק: חבר הכנסת בן גביר, בבקשה.

איתמר בן גביר: אני קצת זז באי נוחות מהדיון הזה, שלכאורה כולנו היינו צריכים לחבק אותו בשתי ידיים, מטר וחצי בין שולחן לשולחן במסעדות, זה דבר מאוד מאוד ראוי.

איתמר בן גביר: אבל יש לי כאן שתי בעיות.

איתמר בן גביר: בעיה ראשונה היא שאנחנו משגעים את הציבור.

איתמר בן גביר: כל פעם יש תקלה חדשה ויש משהו נוסף.

איתמר בן גביר: הרי רק לפני כמה שבועות היינו כאן כולנו בדיון בעניין בריכות כן ומסעדות לא.

איתמר בן גביר: ברוך השם, בעקבות פעילות נמרצת של הוועדה כאן, בסופו של דבר, אני מבין שמסעדות כן מתירים בחלל פתוח.

איתמר בן גביר: אז עוד פעם עוד איזושהי גזרה עכשיו?

איתמר בן גביר: למה מטר וחצי ולא שני מטרים?

איתמר בן גביר: הרי דובר על שני מטר כאשר בתקנות המקוריות, וההסבר היה שיש הסבר מדעי מדוע צריך שמירה על מרחק של לפחות שני מטרים כפי שממליצים ארגוני בריאות עולמיים, שזה יכול למנוע חשיפה וכן הלאה.

איתמר בן גביר: אז מה קרה פתאום שזה הופך להיות מטר וחצי?

איתמר בן גביר: הציבור מבולבל, ומהתגובות שאני שומע מאנשים, נדמה לי שגם חבריי כאן נתקלים בהן – אנשים מבינים שאנחנו במגיפה, אנשים מבינים שצריך להישמר ולהתחסן, ואין מקום היום לכל מיני תיאוריות כאלה ואחרות של מכחישי קורונה הזויים.

איתמר בן גביר: אבל מצד שני, כשאתם לוקחים כל כך הרבה כוח – ואני מדבר על משרד הבריאות – ובסופו של דבר, כל פעם יש בלבול אחר.

איתמר בן גביר: הייתי בוועדת הרווחה, היושב-ראש, חבר הכנסת קריב, ושם דיברו על שינוי הגדרה שיהיה בוועדת הרווחה אבל הוא לא יהיה כאן.

איתמר בן גביר: אני לא מכיר דבר כזה, אני לא מכיר דבר כזה.

איתמר בן גביר: אתם מבלבלים את הציבור.

איתמר בן גביר: הגדרת מחלים, הגדרת מחוסן, שבוועדת הרווחה זה יהיה מוגדר בצורה אחת וכאן בצורה שנייה.

איתמר בן גביר: אני כמשפטן אומר לכם, אין דבר כזה.

איתמר בן גביר: אין דבר כזה.

איתמר בן גביר: איפה האחידות?

איתמר בן גביר: מעבר לכך שמבחינה משפטית אי אפשר לעבור בוועדה אחת ולהגיד, הגדרה מחלים ומחוסן זה ככה, ובמקום שני זה ככה.

איתמר בן גביר: באיזה מבחן משפטי זה יעמוד?

איתמר בן גביר: באיזה בית משפט זה יכול לעמוד?

איתמר בן גביר: אז אני שוב אומר, הבעיה שלי היא שאתם מבלבלים את הציבור.

איתמר בן גביר: אגב, צריך להפריד בין להסביר לבין לשנות בחקיקה, לשנות את זה בתקנה.

איתמר בן גביר: צריך לתת הסברים.

איתמר בן גביר: בגלל זה צריך לשמור מרווח וכולי.

איתמר בן גביר: אבל למה צריך לשנות את זה בהוראה מחייבת?

איתמר בן גביר: הדבר השני, אם שיניתם, למה מטר וחצי ולא שני מטרים?

ענבר בזק: לפני שאת עונה.

ענבר בזק: חבר הכנסת דוידסון, יש לך גם שאלות למשרד הבריאות?

סימון דוידסון: קודם כל, זו פעם ראשונה שאני די מסכים עם חבר הכנסת בן גביר.

איתמר בן גביר: הסכמת איתי בעוד דברים.

גלעד קריב: אני מבקש שלא תתרגל.

סימון דוידסון: אנחנו יושבים פה שבועות רבים ודנים בכל הנושא של התקנות.

סימון דוידסון: אני לא בא אלייך באופן אישי, כמובן.

סימון דוידסון: אילנה שומעת אותנו בזום.

סימון דוידסון: אני מקווה שאישרו לה את האישור הקבוע להיכנס לכנסת.

אילנה גנס: לא.

אילנה גנס: לכן אני בזום.

אילנה גנס: מרד.

גלעד קריב: אילנה, זה יטופל על ידי.

גלעד קריב: אני לוקח על עצמי – מנהל הוועדה יזכיר לי את זה – לדבר עם מנכ"ל הכנסת כי זה באמת מצב בלתי אפשרי.

גלעד קריב: תודה רבה.

סימון דוידסון: אז קודם כל, הבלבול קיים ואנחנו נמצאים במצב של מגפה ואנחנו מבינים את הכול.

סימון דוידסון: אבל בסוף יש תקנות שאי אפשר לאכוף אותן.

סימון דוידסון: אתה מדבר על מטר וחצי, שני מטר, אי אפשר לאכוף את זה.

סימון דוידסון: וכל הנושא של מסעדות שהיו בחוץ, לא אוכפים את זה, וכן הלאה.

סימון דוידסון: והדבר שהכי הזוי זה שילד שנמצא בכיתה עם מישהו מאומת, אז אומרים לו, תעשה את הבדיקות, אני מבין את הבדיקות, אבל בבוקר אתה יכול להגיע לבית ספר, ומשעה 16:00 או אחר הצהריים אתה צריך להיות בבידוד.

סימון דוידסון: זה דבר שכל הסבר שתתנו לי, אני לא אצליח לקבל אותו, לא אצליח להבין אותו.

סימון דוידסון: איך יכול להיות שבבוקר הוא יכול ללכת לבית ספר עם מאות ילדים, עם עשרות ילדים בכיתה, ואומרים לו שהכול בסדר, ואחרי צהריים הוא רוצה ללכת לחוג ריקוד או חוג יצירת בובות, ואומרים לו, לא, אתה לא יכול.

סימון דוידסון: חשוב לי להבהיר בוועדה הזאת, הנושא של הפעילות הבלתי-פורמלית אחר הצהריים לילדים, זה לא משנה אם זה ספורט או מוזיקה, ויושבת פה בראש הוועדה היום ספורטאית לשעבר, וצריכים להבין ואני אגיד את זה כל יום בכנסת; נושא של פעילות אחר הצהריים, ספורט לילדים, מסגרות חינוכיות יותר חשובות מבית הספר – לא יתכן שבבוקר הוא יכול ללכת לבית הספר ואחרי צהריים הוא לא יכול ללכת לרוץ או לשחות או לקפוץ או אני לא יודע מה לעשות.

סימון דוידסון: על זה אני מבקש תשובות ולהבין איפה הדבר הזה עומד.

סימון דוידסון: תודה.

ענבר בזק: תודה, חבר הכנסת דוידסון.

ענבר בזק: אני רק רוצה לחדד – חשובות באותה מידה כמו בית הספר, ולא יותר או לא פחות.

סימון דוידסון: אבל זו דעתי.

סימון דוידסון: באמת אני מאמין בזה שאחר הצהריים הפעילות – את יודעת מה, אותו דבר.

ענבר בזק: אותו דבר.

ענבר בזק: סגרנו.

ענבר בזק: עוד התייחסות של חבר הכנסת קריב, ואז ניתן למשרד הבריאות.

ענבר בזק: אני רוצה להזכיר שב-11:00 יש מליאה, אז יש לנו 10 דקות.

גלעד קריב: כן, כן.

גלעד קריב: אז אני אקצר ממש.

גלעד קריב: אנחנו צריכים עוד להצביע.

גלעד קריב: א', אני רוצה להזכיר, אני חושב שהתהייה של חבר הכנסת בן גביר מלווה אותנו כבר שבועות ארוכים.

גלעד קריב: אני מאוד ממליץ, ואנחנו נעשה את זה בוועדות הכנסת – אם באמת הגל טיפה נרגע, חייבים לעשות תחקיר, הפקת לקחים, אם חס וחלילה נגיע לגל חמישי, הנושא הזה של בהירות ויציבות התקנות הוא מאוד חשוב.

גלעד קריב: הסיבה שזה לא קרה בגל הזה היא אחת, כי במקום להגיע בתחילת הגל לאיזשהו מתווה רציונלי, היינו צריכים לעשות פה כל הזמן קרבות של הורדות ידיים.

גלעד קריב: לקראת הגל, אם יהיה, צריך לחשוב על כל הקונספציה מחדש ואיך עושים אותה מידתית בהתחלה, אז לא צריך כל הזמן את שיטת הסלאמי.

גלעד קריב: התיקון היום הוא על פי בקשה מפורשת שלנו.

גלעד קריב: למיטב ידיעתי, הוא פשוט מחזיר אותנו לאחור, למה שנהג במסעדות.

גלעד קריב: ובסיפור של 1.5 מטר השאלה היא לא אכיפתית.

גלעד קריב: זה לתת קנה מידה לבעלי המסעדות לסייע בשמירת איזשהו מרחק, וגם מקסימום בתפוסה, שיהיה להם כלי לחשב כמה אנשים אפשר להכניס.

גלעד קריב: לגבי בתי הספר, אני מסכים מאוד עם חברי סימון דוידסון.

גלעד קריב: אולי ההבדל היחיד הוא שאני חושב שכרגע משרד החינוך מנסה ביחד עם משרד הבריאות להכניס את הפיילוט החדש הזה, שבו ילדים, במקום להישאר בבית, יעשו בדיקות אנטיגן.

גלעד קריב: אם נשמע ממשרד הבריאות שבשלב הראשון רק הם רוצים לראות שזה עובד, ואז הם מבקשים מילדים, כי הם חוזרים כל יום לאותה כיתת אם, שבהתחלה כשהפיילוט עובד והתוכנית עובדת, שיש שבוע-שבועיים שהם מגיעים רק ל בית ספר, ניחא, אבל לאורך זמן אני מסכים איתך.

גלעד קריב: אי אפשר להשבית לעשרות אלפי ילדים על פי המספרים את הפעילות הבלתי-פורמלית.

גלעד קריב: אז תראו שעניין האנטיגן עובד, וכעבור שבוע, לא יותר מזה, תשחררו את הפעילות הבלתי-פורמלית.

סימון דוידסון: כן, אבל אנחנו בוועדה הזאת רוצים להאיר את הדברים, ויושב-ראש הוועדה עושה את זה יום-יום, וחשוב מאוד שיבינו, זה כמו בדברים הקודמים שהיו.

סימון דוידסון: הבריכות זעקנו, המסעדות זעקנו, האטרקציות בחוץ זעקנו, ואחרי שלושה שבועות אמרו, צדקתם.

סימון דוידסון: אז גם בנושא הזה אתה נותן להם חבל, אבל החבל הזה הוא לא הגיוני.

סימון דוידסון: זה לא הגיוני.

סימון דוידסון: אין פה שכל.

סימון דוידסון: שיעמוד פה בן אדם ויסביר לי איך יכול להיות שבבוקר הוא יכול ללכת לבית ספר, וזה לא עשרות ילדים בכיתה, הם ביחד, בהפסקות ביחד, הם בהסעות ביחד.

גלעד קריב: עזוב, זו מכה נורא קשה לחינוך הבלתי-פורמלי.

סימון דוידסון: איך זה יכול להיות?

סימון דוידסון: תעצרו את זה.

ענבר בזק: אילנה, אני אתן לך שתי דקות ואז נעשה הקראה.

אילנה גנס: השאלה לגבי מטר וחצי ולא שני מטר, כפי שאנחנו ממליצים בדרך כלל – גם כאן

אילנה גנס: ההמלצה שלנו הייתה כן ללכת שני מטר, למרות שיש לא מעט מדינות שמקבלות כתקן קביל גם מטר וחצי ואפילו מטר אחד, כהמלצה גורפת גם של ארגון הבריאות העולמי.

אילנה גנס: וזה סוג של איזון שבסופו של דבר, מאפשר למודל הזה גם להיות ישים וגם רווחי עבור מסעדות וזאת הפשרה שהגענו אליה.

אילנה גנס: אבל שוב, ההמלצה שלנו בהחלט הייתה על שני מטר, גם בשביל לשמור על אחידות וגם בשביל לצמצם את הסיכונים בגלל שאנחנו מסירים את חובת התו הירוק.

אילנה גנס: לגבי חינוך, השאלה היא בהחלט לגיטימית, והסיבה שכרגע אנחנו לא מאשרים פטור מבידוד מעבר לשעות פעילות של בית הספר, זה כי אנחנו עדיין לא יודעים להגיד עד כמה הפיילוט הזה בטוח ועד כמה אנחנו לא מזהים פה איזושהי תחלואה עודפת ביחס למודל - - - שהיה עד עכשיו של ילדים ששוהים בבידוד.

גלעד קריב: אבל תנו התחייבות.

גלעד קריב: אילנה, אי אפשר ברגע.

גלעד קריב: תאמרו מראש כמה זמן אתם צריכים לעשות את המחקר.

גלעד קריב: אי אפשר לפגוע בחינוך הבלתי פורמלי.

גלעד קריב: זה פוגע בבריאות של הילדים.

גלעד קריב: זה ממוטט חוגים ותנועות נוער.

גלעד קריב: אתם אומרים שבועיים למחקר, תתחייבו על שבועיים.

אילנה גנס: חד משמעית.

אילנה גנס: החלופה בעצם היא אופציית בידוד מלא.

גלעד קריב: לא, לא.

קריאות: לא, לא.

קריאות: עוד פעם הגרזן הזה?

קריאות: !

איתמר בן גביר: סליחה, את מכניסה עיזים?

איתמר בן גביר: את מכניסה עז כדי להוציא אותו?

איתמר בן גביר: אני לא מבין - - -

ענבר בזק: לא, הכול בסדר.

ענבר בזק: אנשי הבריאות של משרד הבריאות עובדים מאוד קשה.

ענבר בזק: אנחנו מעריכים את זה.

ענבר בזק: אני מצטרפת לקריאה של חבר הכנסת קריב, תנו לוחות זמנים - - -

סימון דוידסון: רק לציין שהפיילוט התחיל בחברה הערבית כבר באוגוסט.

ענבר בזק: לא, לא.

ענבר בזק: אין לנו זמן.

ענבר בזק: אני מצטערת, אין לנו זמן.

ענבר בזק: תחזרו אלינו לדיון.

ענבר בזק: חברי הכנסת קריב ואיתמר בן גביר, אני קוראת אתכם פעם שנייה.

ענבר בזק: אנחנו נפגשים שוב ביום ראשון, נכון?

ענבר בזק: חבר הכנסת קריב, אנחנו נפגשים ביום ראשון שוב, אז אם אפשר לקבל תשובה.

ענבר בזק: לא ביום ראשון?

גלעד קריב: לא התקנות.

ענבר בזק: הם אמרו שהתקנות פוקעות ביום ראשון.

גלעד קריב: אז כן, ניפגש.

ענבר בזק: ניפגש שוב.

ענבר בזק: עד הדיון הבא, אם תוכלו לתת לנו הארכת זמן, ובואו נתחיל בהקראה.

אפרת חקאק: "תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת פעילות של מקום ציבורי או עסקי והוראות נוספות) (תיקון מס' 5), התשפ"ב-2021 בתוקף סמכותה לפי סעיפים 4, 8, 23, 24, 25 ו-27 לחוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה), התש"ף-2020 (להלן – החוק), ובהתקיים דחיפות כאמור בסעיף 4(ד)(3) לחוק, מתקינה הממשלה תקנות אלה: משמע, שזה לא כפוף להגבלת התפוסה הרגילה.

אפרת חקאק: זו בעצם הוראה ספציפית רק למסעדות בחוץ.

אפרת חקאק: השתמשו בסעיף הדחיפות דווקא לבקשת הוועדה הפעם, והתקנות נכנסו לתוקף באותו מועד שפתחו את המסעדות בחוץ.

ענבר בזק: מי בעד?

ענבר בזק: מי נגד?

ענבר בזק: בעד – פה אחד

ענבר בזק: ההחלטה התקבלה פה אחד.

ענבר בזק: אני נועלת את הישיבה.