ועדת הכספים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 115, 2021-10-14 09:00

אלכס קושניר: בוקר טוב לכולם.

אלכס קושניר: היום יום חמישי, ח' בחשוון התשפ"ב, 14 באוקטובר 2021.

אלכס קושניר: אנחנו ממשיכים בדיונים על חוק ההסדרים וחוק התקציב.

אלכס קושניר: אבל לפני שנעבור לדיון על מס גודש, פרק ז', אני שמח מאוד שאנחנו מצביעים על מיזוג של עוד שתי הצעות חוק פרטיות שמצטרפות לנוסח הממשלתי.

אלכס קושניר: אני מדבר על הצעת חוק הבטחת הכנסה (תיקון – גמלת הבטחת הכנסה לקשיש),

נירה שפק: יש לי הצעה לסדר.

אלכס קושניר: קודם נצביע על המיזוג.

שמרית גיטלין שקד: יש לנו שתי הצעות חוק פרטיות.

שמרית גיטלין שקד: האחת היא הצעת חוק פרטית של חברי הכנסת חיים כץ וחוה אתי עטייה, הצעת חוק הבטחת הכנסה (תיקון – הגדלת הגמלה בגיל פרישה והצמדתה לשכר הממוצע), התשפ"א-2021.

שמרית גיטלין שקד: הצעת החוק השנייה היא של חבר הכנסת איימן עודה, הצעת חוק הבטחת הכנסה (תיקון – גמלת הבטחת הכנסה לקשיש), התשפ"א-2021.

אלכס קושניר: המטרה היא למזג את שתי הצעות החוק הללו להצעת החוק הממשלתית.

אלכס קושניר: התחלנו את הדיון על הצעת החוק ואנחנו נמשיך לדון בשבוע הבא.

אלכס קושניר: אני מעלה את זה להצבעה.

אלכס קושניר: מי בעד המיזוג?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: בעד – 4

אלכס קושניר: נמנעים – אין

אלכס קושניר: המיזוג אושר.

שמרית גיטלין שקד: אני רוצה להעיר שלפי תקנון הכנסת המיזוג טעון אישור של ועדת הכנסת.

שמרית גיטלין שקד: אנחנו נעביר את זה לאישור ועדת הכנסת.

איימן עודה: כבוד היושב-ראש, תרשה לי לדבר.

איימן עודה: תודה רבה.

איימן עודה: כבוד היושב-ראש קושניר וחברי הוועדה, למה החוק הזה חשוב?

איימן עודה: מזה שנים יש תוכניות לגבי קבוצות מוחלשות, יהודים וערבים, זה דבר מאוד מאוד ברור.

איימן עודה: אני רוצה להגיד משהו ספציפי לגבי האוכלוסייה הערבית וחשוב לי שכבוד היושב-ראש קושניר יהיה קשוב לנושא הזה.

איימן עודה: לגבי האוכלוסייה הערבית חשוב לי שדווקא בוועדת הכספים ודווקא כבודו יפנים נושא מאוד מאוד חשוב, שמצד אחד אתה רואה הצלחות חסרות תקדים באוניברסיטאות, בבתי חולים, בהייטק, ברוקחות, ואתה שואל את עצמך: איך מיעוט כזה מצליח בצורה מסחררת, בצורה מצוינת בכל המובנים?

איימן עודה: מצד אחר, אתה רואה את הפשיעה, ואתה אומר: איך בחברה אחת מצד אחד יש עלייה בלתי נתפסת בהישגים, ומצד אחר יש פשיעה בצורה הרדודה ביותר?

איימן עודה: זו חברה אחת?

איימן עודה: אני אומר לך שאנחנו עלולים להפוך לשני ציבורים בקרב האוכלוסייה הערבית אם לא נשקיע במוחלשים.

איימן עודה: כלומר אם התפיסה של משרד האוצר תהיה רק מה שנקרא כסף טוב, כלומר הייטקיסטים, אנשים שמחזירים מיסים למדינה, צריך להשקיע בהם כי הם מחזירים מיסים למדינה, אם זו התפיסה הבלעדית אז אנחנו נהפוך לשני ציבורים – ציבור כל כך מצליח וציבור שנמצא בעוני ובפשיעה.

איימן עודה: לכן ההצעה הזו נמצאת בליבו של המקום האידיאולוגי הכי נכון – להשקיע במוחלשים.

איימן עודה: אני מקווה שהתפיסה שלך, של ועדת הכספים, של אנשים שיש להם רגש חברתי, תהיה מופנית כמה שיותר לשכבות המוחלשות.

איימן עודה: ההצעה הזו באה בדיוק במקום הזה.

אלכס קושניר: חבר הכנסת עודה, אני חייב להגיד לך שאני באופן אישי מוביל את הרפורמה הזאת כבר שנתיים, אפילו יותר.

אלכס קושניר: התחלתי אותה כאשר הייתי מנכ"ל משרד הקליטה, אז התחלנו להגות את הרעיון הזה.

אלכס קושניר: זאת הייתה דרישה קואליציונית ראשונה במעלה של המפלגה שלי, של ישראל ביתנו.

אלכס קושניר: כמובן כשהתחלנו לדון בחוק התקציב אז ברור שזה היה הדבר הראשון שנכנס פנימה.

אלכס קושניר: זו בהחלט בשורה.

אלכס קושניר: הרפורמה הזאת לא תשאיר קשישים במדינת ישראל מתחת לקו העוני.

אלכס קושניר: יש פה בשורה באמת ענקית.

אלכס קושניר: יש עוד כמה תיקונים שאנחנו עושים בקריטריונים להשלמת הכנסה, כדי לאפשר ליותר אוכלוסיות להיכנס פנימה.

אלכס קושניר: אני שמח מאוד שגם אתה וגם חבר הכנסת חיים כץ מצטרפים ליוזמה הזאת.

אלכס קושניר: זה באמת לא קואליציה ולא אופוזיציה, לא ימין ולא שמאל.

אלכס קושניר: זה פשוט מעשה צודק ונכון.

אלכס קושניר: אני מקווה מאוד שהתקציב יעבור והרפורמה הזאת תאושר והחל ב-1 בינואר 2022 לא יהיו יותר קשישים במדינת ישראל מתחת לקו העוני.

אלכס קושניר: אז תודה רבה שהצטרפתם.

אלכס קושניר: אם אנחנו מתחילים בהצעות לסדר אז נירה שפק, בבקשה.

נירה שפק: קודם כול, אני מתנצלת מראש שלא אשאר בישיבה.

נירה שפק: יש ישיבה מקבילה בנושא נגישות, שזה לא פחות חשוב, במוסדות בריאות ורשויות מקומיות, ואני רוצה להגיע לשם.

נירה שפק: אני רוצה להעלות נושא שמתחבר גם לדיון הבא שלנו היום וגם לדיון בשבוע הבא, לנושא המענה בתחבורה ציבורית.

נירה שפק: בדיוק אותו דבר, אנחנו צריכים להסתכל על החוליה – אני לא קוראת לה החלשה, אלא החוליה שמתקשה להגיע להישגים בזכות עצמה כי אין לה לובי, כי אין לה את התקציבים שלה.

נירה שפק: אנחנו הולכים לדבר על מס גודש וכבר העליתי את הנושא הזה, שמס גודש יש לו בכפיים, יד ועוד יד, את נושא המענה בתחבורה ציבורית.

נירה שפק: בשבוע הבא אנחנו הולכים לאשר את תקציב משרד התחבורה.

נירה שפק: אני מבקשת ששוב בכל הצגה יציגו לנו את כל המעגל.

נירה שפק: למה אני מעלה את זה?

נירה שפק: כי העליתי את נושא התחבורה לדרום לאור חשמול הרכבת.

נירה שפק: נאמרו תשובות, כולל בשאילתה שהגשתי, שיש מענה.

נירה שפק: אנחנו לא ויתרנו, הלכנו לבדוק את זה, אני והתושבים.

נירה שפק: בשישי-שבת אין שאטלים, כלומר חיילים שביום שישי יוצאים מרמת הגולן או מהדרום או מכל מקום ורוצים להגיע לנגב המערבי – אין שאטלים.

נירה שפק: נכנסנו לאתר הרכבת וכתוב בפירוש: ראשון עד חמישי.

נירה שפק: זאת אומרת, ההצהרה שהושב המצב לא נכונה.

נירה שפק: ניקח את העיר שבה אתה גר, גם בזמנים של השאטלים משעה מסוימת אין דו-כיווני.

נירה שפק: זאת אומרת, אתה יכול להגיע מתל אביב לאשקלון, אבל אם אתה אשקלוני שרוצה לנסוע לתל אביב – אין.

נירה שפק: לכן אני מבקשת השוואת תנאים.

נירה שפק: אנחנו צריכים להתעקש על זה בכל תוכנית.

אלכס קושניר: אנחנו נתעקש על זה.

נירה שפק: אני מבקשת מן הוועדה שהנושא הזה יעלה גם בדיון בנושא הגודש וגם להודיע למשרד התחבורה שנושא הביצוע והסנכרון יהיה חלק מאישור תקציב המשרד, כדי שלא אגיע לכאן ביום הזה ואבקש ואז יגידו לי: אנחנו נבדוק, תרשמי שאלה.

נירה שפק: אני כבר שלושה חודשים בלרשום שאלה ולקבל תשובה.

נירה שפק: זה יהיה חלק מאישור התקציב.

נירה שפק: תודה רבה.

אוסאמה סעדי: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, בוקר טוב.

אוסאמה סעדי: לא כל כך טוב – היה עוד רצח בחברה הערבית, בחור צעיר מהכפר השכן לי, דיר חנא, ג'יהאד חמוד נורה ונרצח אתמול בכפר שלו, ועוד שניים נפצעו באופן קשה.

אוסאמה סעדי: אנחנו כבר עוברים את מחסום 100 ההרוגים, 103, 104.

אוסאמה סעדי: זה אומר שדיבורים לחוד ובשטח עדיין הפשע משתולל וארגוני הפשיעה עדיין חוגגים.

אוסאמה סעדי: אני חושב שצריך לעבור למעשים ולפסים מעשיים.

אוסאמה סעדי: אי אפשר, אדוני היושב-ראש, להסתפק עוד ועוד בעוד תוכניות.

אוסאמה סעדי: פעם מכניסים לנו יחידות מסתערבים, פעם מכניסים שב"כ, פעם צבא, פעם יחידת סיף.

אוסאמה סעדי: מאז שהוקמה אותה יחידת סיף היו עשרות נרצחים, ואפילו אני לא שומע בשבועות האחרונים על שום פעולה של היחידה הזאת.

אוסאמה סעדי: עכשיו יש פרויקטור שנפגשנו איתו.

אוסאמה סעדי: יש כוונות, יש דיבורים, באמת אנחנו מזהים צליל שונה, אבל בשטח המצב עדיין מדמם.

אוסאמה סעדי: אני רוצה לברך את חברי איימן עודה וגם את חיים כץ ואתי חוה עטייה, וגם את הממשלה, על הצעת החוק שעושה כבוד לאנשים הוותיקים, לקשישים.

אוסאמה סעדי: אמרתי אצלך וגם בוועדה פה, המינימום הוא שכר המינימום, אבל זה צעד בכיוון הנכון, אז חשוב מאוד שאנחנו ניתן בשורה לעשרות אלפי אנשים.

אוסאמה סעדי: יש העלאה של 500 שקל – זה סכום יפה.

אלכס קושניר: אגיד לך, אוסאמה, שזה הרבה יותר מ-500 שקלים, ואסביר למה.

אלכס קושניר: ההעלאה הבסיסית היא באמת בסביבות 500 שקלים אבל יש פה עוד כמה תוספות משמעותיות מאוד.

אלכס קושניר: אדם שזכאי להשלמת הכנסה גם זכאי למגוון הטבות והנחות, בשווי של בערך 800 שקלים בחודש.

אלכס קושניר: בגלל שאנחנו מעלים את רף ההכנסה המינימלית שהמדינה מבטיחה לכל קשיש יהיו הרבה מאוד אוכלוסיות נוספות שהיום לא זכאיות להשלמת הכנסה וכן ייכנסו, כלומר יקבלו גם את התוספת הכספית וגם את הזכאות להרבה מאוד הטבות.

אלכס קושניר: ויותר מזה, אנחנו גם מעלים את הדיסריגרד לעבודה.

אלכס קושניר: כלומר אנחנו נאפשר לאנשים להרוויח יותר.

אלכס קושניר: אגב, כשאתה עושה את הניכוי של הדיסריגרד אז זה לא שקל מול שקל.

אלכס קושניר: על כל שקל יורדות רק 60 אגורות.

אוסאמה סעדי: לאנשים ששומעים אותנו ולא מבינים את השפה המקצועית, הדיסריגרד זה הכנסת המינימום שאדם יכול להשתכר ועדיין לקבל אותו גובה קצבה.

ולדימיר בליאק: בלי שיקצצו להם.

אלכס קושניר: אגב, חשוב להבין, ואנשים לא תמיד מבינים את זה, גם אם אדם עובר את הרף זה לא אומר שהוא לא זכאי להשלמת הכנסה.

אלכס קושניר: אולי הוא זכאי לפחות השלמת הכנסה אבל אותן ההטבות שמגיעות לו נשארות.

אלכס קושניר: מה שעוד חשוב לזכור, וזה באמת לכל האזרחים, השלמת הכנסה לא משולמת באופן אוטומטי.

אלכס קושניר: כדי לקבל אותה צריך להגיש בקשה לביטוח הלאומי.

אלכס קושניר: כאשר הרפורמה הזאת תעבור אנחנו גם נבקש מן הביטוח הלאומי לבצע איזו פעולה אקטיבית.

אוסאמה סעדי: הסברה.

אלכס קושניר: אגב, בכל השפות, כדי לוודא שאנשים מבינים את הזכאויות שלהם.

אוסאמה סעדי: שיגישו ושיממשו אותן.

מאיר יצחק הלוי: נושא לסדר והצעה לסדר.

מאיר יצחק הלוי: העליתי בפעם השלישית את נושא בדיקת בסיס חיל הים והתכנסותו לצדו המזרחי של כביש 90.

מאיר יצחק הלוי: אתמול גם יצאה הודעה לתקשורת.

מאיר יצחק הלוי: אני מיד מיהרתי לצייץ.

מאיר יצחק הלוי: אני ממש מבקש גם מן הוועדה וגם מגורמים נוספים שהנושא הזה יבוא לידי סגירה סופית.

אלכס קושניר: מה הייתה ההודעה בתקשורת?

מאיר יצחק הלוי: ההודעה הייתה שיש כבר החלטה ואו-טו-טו.

מאיר יצחק הלוי: מסתבר שעדיין דנים בכופתאות, בגרושים.

אלכס קושניר: עד כמה שאני זוכר דנים בכופתאות כבר כמה שנים טובות, אבל הכופתאות נגמרו.

מאיר יצחק הלוי: ניהלתי שיחה עם מנכ"ל רשות מקרקעי ישראל והוא אמר לי: אנחנו בשבוע שעבר סגרנו מבחינתנו את ההסכם.

מאיר יצחק הלוי: אני מבקש שתהיה פה דחיפה.

מאיר יצחק הלוי: מדובר פה בנושא שאני חושב שהגיע זמנו להיסגר.

מאיר יצחק הלוי: התחלתי לטפל בזה ב-2004.

אלכס קושניר: אפשר היה לפתור את כל הכופתאות.

מאיר יצחק הלוי: נושא נוסף הוא הצעה לסדר לגבי הוועדה.

מאיר יצחק הלוי: נדמה לי שפעם חמישית או רביעית דנים כאן בנושא הגודש.

מאיר יצחק הלוי: אני השתתפתי בשלוש ישיבות.

מאיר יצחק הלוי: אני ממש מבקש בכל לשון של בקשה לא לאפשר למחזר דיונים.

מאיר יצחק הלוי: יש כאן העלאת גירה בלתי נסבלת.

מאיר יצחק הלוי: כל פעם מישהו בא, מעלה שוב נושאים.

מאיר יצחק הלוי: אי אפשר לעבוד כך, זה לא הגיוני.

מאיר יצחק הלוי: אני מבקש, מי שלא היה בדיון שילמד את החומר ויבוא כבר מבושל.

מאיר יצחק הלוי: גם כשאני לא הייתי בישיבות ביקשתי לדעת מה אירע, שאלתי את ולדימיר, שאלתי אחרים מה קרה כדי לדעת.

מאיר יצחק הלוי: אחרת, אנחנו ניפגש פה בפסח ועדיין לא נסיים לדון בגודש.

אוסאמה סעדי: זה ממילא עוד כמה שנים טובות אז אפשר למשוך.

אלכס קושניר: ברגע שנעבור לסעיף הבא אעדכן מה אנחנו הולכים לעשות.

ולדימיר בליאק: בקצרה, אני רוצה להצטרף לדבריו של חבר הכנסת מאיר יצחק הלוי בהקשר לאגרת הגודש.

ולדימיר בליאק: אני מציע היום להמשיך בהקראות בלי יותר מדי הפרעות וחזרה אל הנושאים שכבר נדונו כאן לא פעם.

אלכס קושניר: אנחנו יוצאים להפסקה מתודית קצרה של כמה דקות ונחזור בשעה 9:25.

אלכס קושניר: תודה רבה.

אלכס קושניר: הישיבה נעולה.