ועדת הכספים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 114, 2021-10-13 09:00

אלכס קושניר: בוקר טוב, היום יום רביעי, ז' בחשון תשפ"ב, ה-13 באוקטובר 2021.

אלכס קושניר: אנחנו ממשיכים בדיוני חוק התקציב וחוק ההסדרים.

אלכס קושניר: אנחנו מתכבדים לארח את שרת הפנים אילת שקד עם הצוות שלה, עם המנכ"לים של הזרועות השונות במשרדה.

אלכס קושניר: ניתן לשרה לפתוח את הדיון ונחלק אותו לשלושה חלקים על פי שלושת האשכולות שלהם מחולק המשרד: המשרד עצמו, רשות האוכלוסין וההגירה, מינהל התכנון.

אלכס קושניר: ניתן לכל אחד להציג ואז נשאל את השאלות.

אלכס קושניר: השרה תהיה איתנו עד לשעה 10:30 ולאחר מכן הצוות שלה כולל המנכ"לים יישארו כדי לתת תשובות.

שלמה קרעי: תשאיר לנו זמן לשאלות לשרה, אדוני.

איילת שקד: זה כולל שאלות, אני אסביר.

איילת שקד: תודה, אדוני היושב-ראש ותודה על העבודה הטובה שאתה עושה בוועדת הכספים.

איילת שקד: שמעתי שנשארת על 03:00 לטפל בנושא גיל הפרישה לנשים.

אלכס קושניר: איתי נשארו גם הרבה חברות כנסת: נירה שפאק, ג'ידא רינאווי זועבי, אימאן ח'טיב יאסין ועוד.

אלכס קושניר: ישבנו ועשינו את הדבר הזה.

איילת שקד: יפה.

איילת שקד: אז כמו שאמרת יושב-ראש הוועדה, משרד הפנים בנוי משלושה חלקים שונים: המשרד ברשות המנכ"ל יאיר הירש, רשות האוכלוסין וההגירה שהמנכ"ל הוא תומר מוסקוביץ', מינהל התכנון שהמנכ"לית שלו היא דלית זילבר.

איילת שקד: ביקשתי מכל אחד לעשות סקירה של רבע שעה ורבע שעה שאלות כדי להתמקד בכל נושא.

איילת שקד: אנחנו נדבר רבע שעה ואז ניתן לחברי הכנסת לדבר.

איילת שקד: למשרד הפנים יש תפקיד חשוב בחיי האזרחים, בשלטון המקומי, בפיתוח הארץ ובדיור.

איילת שקד: המשרד עובד יד ביד עם ראשי הרשויות מכל הארץ, מכל המפלגות, מכל הסוגים ומכל המינים.

איילת שקד: התקציב הדו-שנתי שאושר מתאים לסדרי העדיפויות שהתוויתי.

איילת שקד: יש כמה דברים מרכזיים שחשוב לנו להוביל בשנים הקרובות בתחום הזה.

איילת שקד: קודם כל להעצים את הרשויות המקומיות.

איילת שקד: אני חושבת שראשי ערים, בוודאי ערים יציבות, יכולים לקבל עוד ועוד סמכויות.

איילת שקד: השלטון שלנו הוא שלטון מאוד ריכוזי, לדעתי משרדי החינוך התחבורה והפנים יכולים להאציל להם יותר סמכויות, ודאי לראשי הערים הטובים והמתפקדים, כך השרות לאזרח אפילו ישתפר.

איילת שקד: מבחינת התקציב, הקצנו 3.3 מיליארד שקלים למענקי איזון, סכום זהה למה שהיה בשנים הקודמות.

איילת שקד: היום יש מוטיבציה לראשי ערים לא לעלות בסוציו כי כשעולים בסוציו מקבלים פחות מענקים.

איילת שקד: אני רוצה לשנות את המצב הזה, אנחנו צריכים לחשוב איך נותנים מוטיבציה כלכלית לראשי ערים לעלות בסוציו ולשפר את רמת השירותים מבלי לפגוע בתקציבי העיר.

איילת שקד: היום התמריץ מוביל להישארות בחולשה ולא להתחזק, אנחנו רוצים לשנות את זה.

איילת שקד: אנחנו מקצים 200 מיליון שקלים לתוכניות המראה, 320 מיליוני שקלים לתמרוץ דיור מואץ.

איילת שקד: נגיע אחר כך לחלק של הדיור, אבל אני רוצה להסיט עוד תקציבים לראשי ערים שבונים.

איילת שקד: השר אלקין, אני ושר האוצר עובדים קשה על מנת להאיץ משמעותית את התכנון ואת השיווקים, נדבר על זה בחלק של מינהל התכנון.

איילת שקד: אני מתכוונת להסיט עוד משאבים בנוסף ל-320 מיליוני השקלים כדי לתמרץ דיור.

איילת שקד: תקציב דו-שנתי, 300 מיליוני שקלים לרשויות ביהודה ושומרון , 150 מיליון בכל שנה.

איילת שקד: 175 מיליון לסיוע לרשויות בצרכים שוטפים.

איילת שקד: יש כל מיני ראשי רשויות שנפגעו כתוצאה מכל מיני נזקים ופה אנחנו יכולים לשפות אותם, או רשויות שרוצות לעשות פרויקטים גדולים ופה אפשר לעזור להם.

איילת שקד: אני רואה חשיבות רבה בחיזוק השלטון המקומי, אני מאמינה בראשי הערים, יש ראשי מועצות מאוד טובים שברובם הגדול עובדים מבוקר עד לילה בשביל האזרח.

איילת שקד: יש כאלה שצריכים עזרה ומי שצריך עזרה אנחנו נותנים לו תוכנית הבראה או תוכנית המראה ואנחנו רואים גם שיפור.

איילת שקד: ראש עיר שנכנס לתוכנית הבראה, תוך שנה או שנתיים רואים שיפור, ומי שמצליח עובר אחר כך לתוכנית המראה.

איילת שקד: אנחנו רואים ראשי ערים שנרתמים לזה ומצליחים מאוד לקדם את העיר שלהם.

איילת שקד: אעביר את רשות הדיבור למנכ"ל.

אלכס קושניר: יאיר הירש, בבקשה.

שלמה קרעי: השרה, לא דיברת מילה על היישוביים החדשים שמתוכננים בנגב ואיפה זה נמצא בתקציב, מדובר בנושא מאוד משמעותי.

איילת שקד: חשבתי לדבר על זה במינהל התכנון אבל אין לי בעיה להגיד על זה מילה.

איילת שקד: יש לנו תוכנית להקים 11 יישובים בנגב, יש רשימה של כל היישובים שחלקם הגדול כבר עבר החלטת ממשלה ראשונה אבל נתקע לאורך השנים.

איילת שקד: אני יכולה לתת לדוגמה את היישוב חירן למי שמכיר שנמצא היום במועצה האזורית תמר ותקוע עד היום.

איילת שקד: השיווק של המגרשים ביישוב לא התקדם מכל מיני סיבות.

איילת שקד: הסרתי את החסם שתקע את היישוב ומשרד השיכון משווק שם עכשיו מגרשים.

איילת שקד: היישוב הזה, כל עוד הוא יהיה עד 400 משפחות הוא יישאר במועצה אזורית תמר, מעל 400 משפחות הוא יעבור למועצה אזורית אחרת.

איילת שקד: זה גם מה שתקע אותו כל השנים.

איילת שקד: כמו חירן יש עוד הרבה מאוד יישובים, אם תרצו אנחנו נרחיב בנושא.

אחמד טיבי: תוכלי לומר כמה שמות נוספים חוץ מחירן.

איילת שקד: כן, ארחיב על כך בחלק של הדיון אם תרצו.

איילת שקד: יאיר, בבקשה.

יאיר הירש: (הדובר מלווה את דבריו בהקרנת מצגת) בוקר טוב לכולם, מבחינת התקציב של משרד הפנים והאתגרים לפני הכול שיפור השירות לתושב ושיתופי פעולה אזוריים.

יאיר הירש: אנחנו מעדיפים היום לכוו את העבודה בראייה מרחבית דרך 11 אשכולות שקיימים במינהל השלטון המקומי, פרוסים בכל הארץ ומשתפים פעולה אחד עם השני כדי לאגם משאבים ושלא כל רשות תתמודד עם האתגרים בעצמה.

יאיר הירש: אנחנו משקעים הרבה בנושא שיתוף הפעולה והעמקת הפעילות של האשכולות.

יאיר הירש: להשאיר את הייחודיות של כל רשות בפני עצמה אבל לשתף במקומות שבהם נכון לעשות את זה ברמה אזורית.

יאיר הירש: צמצום פערים בין רשויות מקומיות, הפחתת הנטל הבירוקרטי, הגברת המוכנות וההיערכות לחירום – אנחנו גם ניגע בזה בסוף – היערכות לשינויי האקלים בהמשך להחלטת הממשלה בעניין, רפורמה לביזור סמכויות וחיזוק השלטון המקומי, כמו שהשרה דיברה על זה.

יאיר הירש: ראינו במהלך הקורונה שהרשויות המקומיות מילאו תפקיד מאוד בהיבט של ההיכרות עם התושב בקצה והצרכים של כל רשות.

יאיר הירש: גם אנחנו, כממשלה, נתנו להם את הכוח להפעיל בעצמם את המערכים בתוך הרשות וראינו שכדאי להשקיע בשלטון המקומי ולתת לו יותר סמכויות.

יאיר הירש: מבחינת ההתפתחות של התקציב, בשקף הבא רואים שיש קפיצה של 12 מיליארד שקלים סביב המענקים בגלל הקורונה.

יאיר הירש: אנחנו חוזרים להיקף הרגיל של כ-9.1 מיליארד בשנה שזה תקציב משרד הפנים.

יאיר הירש: מבחינת הלבנים המרכזיות, חילקנו את זה לשני טורים מרכזיים.

יאיר הירש: הטור הימני מתייחס לאתגרים והצרכים של השלטון המקומי והטור השמאלי מתייחס לצרכים הלאומיים.

יאיר הירש: בתחום של השלטון המקומי, כמובן שהלבנה המשמעותית ביותר היא מענקי האיזון, היום הבסיס הוא 3.15 מיליארד שקלים בשנה, עם תוספת של עוד 150 מיליון שקלים של מענק האיזון.

יאיר הירש: היום יש בישראל 257 רשויות, שתיים מהן תעשייתיות – תפן ורמת חובב – סדר גודל של 60 רשויות לא מקבלות מענק איזון כי הן חזקות, כל השאר מקבלות את מענק האיזון על פי מודל קיים.

יאיר הירש: הנושא הנוסף זה מענקי הפיתוח לרשויות, כמו שהשרה גם הדגישה.

יאיר הירש: אנחנו הגדלנו את מענקי הפיתוח לרשויות כי אנחנו חושבים שלתת רק לשוטף לא יצמיח את הרשויות ולא ייתן להם אפשרות להפוך שקל לשני שקלים בטווח הארוך.

יאיר הירש: נושא מענקי הפיתוח הוא אחד הדברים שהשרה נתנה לנו את הכיוון להגדיל בתקציב כדי לאפשר לרשויות להסתכל לטווח ארוך ולראות איך הן מפתחות את היישובים.

יאיר הירש: הדבר הנוסף זה הקרן לצמצום פערים שמחלקת כחצי מיליארד שקלים בשנה, היא בנויה משני חלקים ובעצם יש את הרשויות שנפגעו בעבר מהנושא של ערי עולים שהיו, זה עומד על 150 מיליון שקלים, החלק השני הוא 364 מיליון שקלים שמחולק היום לכ-180 רשויות בישראל שזו הקרן לצמצום פערים.

יאיר הירש: נושא נוסף הוא כל תוכניות ההמראה, זה מה שיאפשר לרשויות לצמוח.

יאיר הירש: הגדלנו את תקציב התוכניות הללו השנה, אנחנו רואים פה 200 מיליון שקלים בתקציב הדו-שנתי לפיתוח כלכלי ברשויות לאור קריטריונים שנקבע אחרי שהתקציב יעבור בעוד כשבועיים וחצי.

אלכס קושניר: כמה רשויות יוכנסו לתוכנית שתיארת?

יאיר הירש: בהתאם לקריטריונים, אנחנו נפרסם את הקריטריונים ובהתאם להגשה של הרשויות, בהתאם לעמידה שלהן בקריטריונים שהשרה תקבע אנחנו נוכל לצאת בקריאה ולתת את המענקים בהתאם.

יאיר הירש: ואת הסיוע לתקציב השוטף.

יאיר הירש: זה נועד גם לאפשר גמישות כדי לתקן דברים שבמודל הרגיל הם יותר מקובעים ואפשר לתת קצת תיקונים בעניין הזה.

יאיר הירש: בטור השמאלי אנחנו מדברים על האתגרים הלאומיים, תמרוץ דיור, אחד הדברים שהגדלנו השנה כחלק מהמאמץ של מדינת ישראל להגדיל את היצע הדירות בשוק.

יאיר הירש: רשות שתדע לשווק יותר דירות, אנחנו נעניק לה את הסיוע לקליטת התושבים.

יאיר הירש: אנחנו רואים שהרשויות מתמודדות היום עם הסכמי הגג, הסכמים מצוינים ברמת הפיתוח.

יאיר הירש: ברמת השוטף הם מהווים אתגר לרשויות ולכן תמרוץ הדיור יאפר לרשויות לעמוד על הרגליים גם בשוטף וזה חלק - - -.

יאיר הירש: רשות שתשווק יותר דירות ביחס לפרמטרים שייקבעו תקבל גם לשוטף אפשרות, וזו השותפות של משרד הפנים בעניין.

שלמה קרעי: השרה, הוא כבר נכנס לרבע שעה שלנו.

יאיר הירש: אני רץ מהר: תקצוב רשויות ביו"ש, יש פה גם אתגר של חופי רחצה, הדיון האחרון שהיה פה היה סביב חופי הרחצה.

יאיר הירש: נושא נוסף שמעסיק את המועצות האזוריות הוא הנושא של היישובים הגדולים.

יאיר הירש: כמה דברים קטנים: הרפורמה בביזור סמכויות, אנחנו רוצים לתת יותר סמכויות ולהפוך את המענקים לדיפרנציאליים.

יאיר הירש: מי שטוב יקבל יותר, מי שיראה יכולת להמריא יקבל יותר.

יאיר הירש: מי שחלש, ימשיך להיות חלש, אבל מקווה שלא בתקופתנו.

יאיר הירש: אנחנו רוצים לבזר סמכויות, יותר מדי דברים נמצאים על השולחן שלי לחתימה ואין סיבה.

יאיר הירש: צריך לתת לרשויות את הכוח, למי שטוב ומי שמראה איתנו פיננסית, לאפשר התנהלות בדברים מאוד משמעותיים וחבל לעכב תהליכים.

יאיר הירש: נושא ההון האנושי: אנחנו מאמינים בשני דברים – לחזק את מי שטוב ולדחוף את מי שפחות טוב על ידי פיתוח ההון האנושי.

יאיר הירש: אנחנו משקיעים הרבה כספים בכל מה שקשור בקבלת עובדים.

יאיר הירש: אנחנו מקבלים המון פניות מוועדות שונות על חסמים שונים.

יאיר הירש: בסוף זה מקשה על ראש הרשות להתקדם גם בגיוס עובדים ואנחנו רוצים להקל עליו.

יאיר הירש: כל הנושא של הדיגיטציה.

יאיר הירש: אדם שמחפש עבודה היום וגר בגבעתיים, לא יודע מה המכרז שיש בעיריית תל אביב או בהרצלייה.

יאיר הירש: יש היום מערכת ששמה: "נמר", השקענו בה הרבה כסף, במערכת זו כל המשרות בכל הרשויות פתוחות לכולם.

יאיר הירש: אם אני גר ברעננה אני יכול לחפש גם עבודה בכפר סבא או אפילו בנתניה ולא לחפש כל אחד במקום מגוריו.

נירה שפק: הרשת הוקמה.

יאיר הירש: היא קיימת כבר, מערכת נמר שמאפשרת לכל אזרח למצוא עבודות פנויות.

יאיר הירש: תוכנית הצוערים: יש היום תוכנית של 460 צוערים, השבוע דיברתי בכנס של צוערים שמחר בבוקר נכנסים לעבוד בתוך הרשויות.

יאיר הירש: אנחנו רואים שהתוכנית הזאת מעצימה אותם ואנחנו מכניסים רוח חדשה לשלטון המקומי בעיקר בפריפריה.

יאיר הירש: יש שינוי גבולות בחלוקת ההכנסות, זו האפשרות של השרה לעשות יותר שוויון בחלוקת המשאבים הלאומיים – בז"ן, תחנות כוח ועוד.

איילת שקד: אתן לכם דוגמה: המועצה האזורית תמר, מועצה אזורית מאוד עשירה, אנחנו עושים חלוקת הכנסות, לוקחים 32 מיליוני שקלים מאותה המועצה ומחלקים בין המועצות באזור.

יאיר הירש: מערכת רותם: ראש רשות שפונה היום למשרד הפנים צריך לקבל תשובה מהירה ולדעת איפה עומדת הפנייה שלו ולא להשאיר את זה בין כל הניירות.

יאיר הירש: זו מערכת שלמה שעכשיו אנחנו מפתחים בתקציב של חמישה מיליון שקלים והיא תפשט את הדברים מול ראש הרשות.

יאיר הירש: רפורמה בתאגידים עירוניים: יש 600 תאגידים עירוניים בישראל.

יאיר הירש: זה מנוהל בצורה שעוזרת לרשויות אך מקשה עלינו לבצע בקרה.

יאיר הירש: יש הרבה תהליכים קצת יותר מורכבים וזו רפורמה שהשרה תוביל השנה.

יאיר הירש: היערכות לבחירות: אנחנו כבר מסתכלים על אוקטובר 2023.

יאיר הירש: זהו, מסמנים לי כאן לחדול.

איילת שקד: אנחנו נעבור לתומר מוסקוביץ'.

איילת שקד: אומר עוד שני דברים שלא הזכרנו: אשכולות, יש לנו מטרה לאשכל כמה שיותר יישובים, רשויות מקומיות וערים.

איילת שקד: זה תהליך טוב שהתחיל לפני כמה שנים.

איילת שקד: יש אשכולות חזקים, אשכולות חזקים פחות, המטרה היא שרשויות חזקות יעזרו לרשויות חלשות באותה סביבת מגורים.

איילת שקד: דבר נוסף הוא נושא הפשיעה במגזר הערבי.

איילת שקד: יאיר עומד בראש צוות במשרד הפנים כחלק מצוות של יואב סגלוביץ'.

איילת שקד: לצערנו אנחנו למדים שחלק ממשפחות הפשע משתלטות על מכרזים של רשויות מקומיות ומקבלות תקציבי מדינה.

איילת שקד: אנחנו רוצים לשים לזה סוף ועובדים על זה עכשיו.

איילת שקד: תומר, בבקשה.

תומר מוסקוביץ: תודה רבה, אנסה לקצר.

איילת שקד: רק רגע, שכחתי להקדים, רשות האוכלוסין וההגירה מעסיקה 2,240 עובדים, רשות מאוד גדולה, אנחנו פרוסים ב-102 אתרים, ב-57 לשכות מינהל ו-22 מעברי גבול.

איילת שקד: כשנכנסתי לתפקיד לא ידעתי שיש במדינת ישראל 22 מעברי גבול בין-לאומיים.

איילת שקד: מסתבר שיש.

איילת שקד: בתקופת הקורונה הרשות עשתה עבודה קשה סביב מגבלות הכניסה לישראל.

איילת שקד: מדיניות ההגירה שלי ידועה וברורה, אני רוצה לצמצם פה שוהים בלתי-חוקיים – שב"ח, מסתננים, עובדים זרים שנכנסו בעזרת אשרת תייר ונשארו כאן בצורה בלתי-חוקית – אתם תראו בחודשים הקרובים שינוי מדיניות.

איילת שקד: דברים שהיו נהוגים כאן במשך הרבה שנים עומדים להשתנות.

איילת שקד: בואו נחכה חודש או חודשיים.

איילת שקד: אנחנו מקדמים חוק ביומטרי לזרים שזה דבר שיכול למנוע זיופים וכניסות בלתי-חוקיות.

איילת שקד: אנחנו מכירים את מצוקת העובדים הזרים לסיעוד, העברנו חוק שמשאיר כאן כ-2,500 עובדים שהיו צריכים לעזור ובעצם השארנו אותם, גם בגלל הקורונה.

איילת שקד: הקמנו צוות בין-משרדי שהמטרה שלו היא להעביר את הטיפול בעובדים הסיעודיים לתאגידים, שהמשפחה עצמה לא תצטרך להיות המעסיק אלא התאגיד.

איילת שקד: בסופו של דבר זה יהיה זול יותר למשפחה וגם יהיה פשוט יותר.

איילת שקד: הגדלנו את מכסות העובדים לענף הבנייה כחלק מטיפול במשבר הדיור.

איילת שקד: אני חושבת שזו רשות שבפניה יש הרבה מאוד אתגרים.

איילת שקד: תומר, בבקשה.

תומר מוסקוביץ: (מלווה את דבריו בהקרנת מצגת) תודה, בגדול התפקיד של רשות האוכלוסין וההגירה הוא פשוט: לדאוג שרק מי שאנחנו רוצים שייכנס לארץ ייכנס בצורה מהירה, קלה, מהירה וביומטרית.

תומר מוסקוביץ: לדאוג שמי שנמצא פה יקבל את השירות הכי טוב ומי שצריך לצאת מפה שיצא מפה, זה בגדול כל התפקיד שלנו.

תומר מוסקוביץ: עוד תפקידים: ניהול רישום ביומטרי, טיפול בבקשות למעמד, מתן אשרות ורישיונות ישיבה, הסדרת העסקה של עובדים זרים, אכיפה על מי שלא נמצא פה כחוק, בקשות למקלט מדיני וניהול של מערכת הגבולות.

תומר מוסקוביץ: אני חדש בתפקיד, בתפקידי הקודם כמנהל רשות האכיפה והגבייה הייתי אחראי על 10% מתושבי המדינה, עכשיו אני אחראי על 120% מתושבי המדינה כי זה כל האזרחים וכל מי שרוצה להיות פה, כולל התיירים.

תומר מוסקוביץ: מדובר בתפקיד ממאוד גדול.

תומר מוסקוביץ: הזרוע שלנו מורכבת מארבעה מינהליים: ביקורת גבולות, ביקורת אוכלוסין, אכיפה וזרים, עובדים זרים.

תומר מוסקוביץ: אנחנו פרוסים ב-102 אתרים, 57 לשכות, המספר של זה הוכפל ביחד עם הביומטרי.

תומר מוסקוביץ: חלק מהלשכות הן לשכות ממשלתיות לחלוטין וחלק זה בבניין של העירייה כדי שתושבי הרשות יקבלו שירות טוב ומהיר.

תומר מוסקוביץ: אנחנו עומדים לפתוח עוד לשכות חדשות, השבוע בישרה השרה שהלשכה בקרית שמונה תחזור לפעילות לאחר שנסגרה בקורונה, כך גם באריאל ובאום אל פאחם.

תומר מוסקוביץ: אנחנו מטפלים בתשעת מיליוני תושבי המדינה לאורך כל מסלול החיים שלהם, מתעודת הלידה ועד תעודה הפטירה וכן בכ-11.2 מיליון זרים שבאים בשערי מדינת ישראל, וכן ב-550,000 זרים ששוהים בארץ.

תומר מוסקוביץ: זה נשמע מספר גדול, חלק מזה זה מסתננים ועד סטודנטים שנמצאים פה הרבה שנים במעמד של זרים.

תומר מוסקוביץ: חלק קטן מהם הוא לא חוקי.

תומר מוסקוביץ: יעד מרכזי שלנו הוא טיפול במסתננים ובעובדים הזרים, להערכתנו - - - ולתיירים ללא אשרה בתוקף, ההבדל הוא שעובד זר לא חוקי זה עובד שבא לפה כדין אבל נשאר אחרי התקופה שהוא היה צריך לעזוב.

תומר מוסקוביץ: תייר זה אחד שבא לפה לטייל והארץ מצאה חן בעיניו אז הוא החליט להישאר בניגוד לחוק, בכל אלה אנחנו מטפלים.

תומר מוסקוביץ: - - - המספר של הזרים שנמצאים בארץ .

תומר מוסקוביץ: עובדים זרים חוקיים זה דבר מאתגר, אנחנו רוצים להביא אותם לארץ, שיעבדו ושהזכויות שלהם יישמרו, אבל כאשר הם צריכים לסיים את העבודה שלהם הם צריכים לעזוב.

תומר מוסקוביץ: אנחנו צריכים שיגיעו העובדים הכי מתאימים והכי טובים, רק אתמול שמענו על סיפור עצוב מאוד של אי-התאמה.

תומר מוסקוביץ: המשימות שלנו בנושאי זרים זה יציאה מרצון.

תומר מוסקוביץ: אגב, היציאה מרצון, זה קשור לחוק ביומטרי לזרים, היום אם מישהו יוצא מרצון למדינה זרה, עובר למקום אחר, הוא יכול להיכנס עם דרכון אחר כתייר כי אנחנו לא יודעים שזה אותו אחד ששילמנו לו 3,500 דולר כדי לעזוב.

תומר מוסקוביץ: כדי לתקן את החור הזה יהיה לו זיהוי ביומטרי וכשהוא ינסה להיכנס לארץ יגידו לו: "נהנינו ממך פעם אחת, מספיק לנו".

תומר מוסקוביץ: עוד מטרה היא גיוס עובדים פלסטינים בהתאם להחלטות הממשלה, מדובר במספרים הולכים וגדלים.

תומר מוסקוביץ: קיום מדיניות של העסקה באמצעות תאגידים, זה משהו שלפני 20 שנים זכיתי להיות בצוות שהפעיל את זה בענף הבניין וזה מוצלח מאוד.

תומר מוסקוביץ: עכשיו השרה הנחתה אותנו להעביר את זה גם לתחום הסיעוד ויכול להיות שבאופן חלקי גם בתחום החקלאות העונתית.

תומר מוסקוביץ: כל זה כדי לוודא שמגיעים לפה עובדים טובים ושהם לא מנוצלים ולא נדרשים לשלם 30,000 דולרים בשביל התענוג שבהגעה לכאן.

תומר מוסקוביץ: זה חמור כי מדובר בפגיעה בזכויות שלהם.

תומר מוסקוביץ: בנוסף, מי ששילם 30,000 דולרים כדי להגיע, יעבוד בשלוש השנים הראשונות רק כדי להחזיר את החוב אז לא יהיה לו שום אינטרס לצאת מפה אחרי חמש שנים.

תומר מוסקוביץ: לכן התחלנו כבר כמה שנים, במערכת של הסכמים בין-מדינתיים שנועדים להבטיח שהעובדים לא ישלמו מעבר למותר ושיגיעו לפה רק עובדים מתאימים.

תומר מוסקוביץ: שיפור השירות בסיעוד הוא יעד עליון והוא בבחינת "ומבשרך לא תתעלם".

תומר מוסקוביץ: מערכת ביקורת גבולות יעילה.

תומר מוסקוביץ: אתם רואים את המספרים.

תומר מוסקוביץ: המספרים שנכנסים לארץ הם מאוד גדולים, זה צריך להיעשות בצורה יעילה.

תומר מוסקוביץ: כולכם בטח הייתם בנתב"ג, ישראלים בכלל לא רואים בן-אדם, הם נכנסים במסלול הביומטרי ואנחנו מקווים שבעוד כמה שנים זה יהיה גם לגבי זרים.

תומר מוסקוביץ: הרחקה של זרים זה יעד חשוב, אתם רואים את המדינות שמהם הם הורחקו.

תומר מוסקוביץ: הרבה מאוד ממזרח אירופה.

תומר מוסקוביץ: לצערנו אנחנו עדיין לא מרחיקים את האריתראים וזה נושא שנמצא כרגע בבחינה.

תומר מוסקוביץ: כדי שהעסקים הזה יעבור מהר ולא יהיו תורים בנתב"ג, אנחנו חייבים לעשות ניהול מאוד יעיל ומהיר של ביקורת הגבולות.

תומר מוסקוביץ: חלק מזה אתם כבר רואים בשטח וחלק מזה יקרה עוד מעט כאשר אנחנו נדע מראש על נוסעים שצריכים להגיע לישראל, בהתחלה בטווח של שעות ולאחר מכן אפילו בטווח של חודשים.

תומר מוסקוביץ: מדובר במערכות שכרגע נמצאות בפיקוח.

תומר מוסקוביץ: אנחנו מנסים לפתוח לשכות מינהל אוכלוסין בהתאם לצורך, חלק בעצמנו וחלק בשיתוף פעולה עם הרשות המקומית.

אוסאמה סעדי: מתי פותחים באום אל פאחם?

תומר מוסקוביץ: יש כבר תאריך פתיחה.

תומר מוסקוביץ: פורסם אתמול בגלי צה"ל שבסקר של הלמ"ס על שביעות הרצון מהשירותים הדיגיטליים, רשות האוכלוסין וההגירה זכתה למקום השלישי.

תומר מוסקוביץ: במקום הראשון הכנסת – מברוק – והשני זה נציבות שירות המדינה.

תומר מוסקוביץ: אז תחשבו מבחינת כמות האנשים שנזקקים לשירותים, אז בואו נגיד שאלינו נזקקים פי 10 מאשר שני הגופים הראשונים אז אני בהחלט מאוד גאה בזה.

תומר מוסקוביץ: יש 1.5 מיליון שירותים שנעשו מרחוק.

תומר מוסקוביץ: הונפקו 484,000 תעודות זהות ביומטריות.

תומר מוסקוביץ: הנפקנו עד היום 3 מיליון תעודות זהות ודרכונים ביומטריים.

תומר מוסקוביץ: אנחנו מודעים לזה שיש מצוקה של תורים, זה בגלל שכל מי שלא חידש ב-2020 רוצה עכשיו לצאת לחו"ל, אנחנו מנסים להתגבר על זה אבל זה קשה.

תומר מוסקוביץ: כמו שאתם רואים, מבחינת שביעות רצון מהשירות אנחנו עוברים בכל התחומים את הממוצע הממשלתי.

תומר מוסקוביץ: כמו שאמרתי לכם, כדי לתת שירות טוב אנחנו חייבים להיות דיגיטליים.

תומר מוסקוביץ: אתמול הייתי ביחידה של זרים, היום זר שצריך להאריך לו את האשרה מגיע למתקן באזור התעשייה של בני-ברק, יש שם כספומט אשרות.

תומר מוסקוביץ: הוא שם טביעת אצבע ומקבל את האשרה שלו אם הוא זכאי.

תומר מוסקוביץ: אם הוא לא זכאי הוא מקבל הוראה להיכנס לפקיד בפנים.

תומר מוסקוביץ: זו מערכת מדהימה שתחסוך טרחה וגם עובדים.

תומר מוסקוביץ: בוצעו מעל חמש מיליון - - -.

תומר מוסקוביץ: המשימות העיקריות שלנו זה, צריך לזכור שמרשם האוכלוסין שאנחנו אחראיים עליו לא משרת רק אותנו אלא 500 לקוחות חיצוניים.

תומר מוסקוביץ: החל מהוצאה לפועל, דרך בנקים, ועוד מאות גופים, לכן אנחנו חייבים להיות טובים מאוד.

תומר מוסקוביץ: מדובר בנושא שמחייב אותנו להשתפרות.

תומר מוסקוביץ: בנושא של הנפקת דרכונים ביומטריים, אנחנו הולכים לקנות בסכום עתק מכונה שתזרז מאוד את התהליך הזה.

תומר מוסקוביץ: אנחנו הולכים לעשות את הרכישה הביומטרית שהיום מחייבת נוכחות מול עובד, לעבור את זה, אפילו זה יהיה באמצעות של מין כספומט.

תומר מוסקוביץ: בן אדם יעמוד מול המכונה, יישאל שאלות זיהוי, אם המערכת תזהה שהוא באמת האדם שעומד מולה אז היא - - - ביומטרית ותשחרר אותו.

תומר מוסקוביץ: זה יחסוך המון זמן והמון תורים.

תומר מוסקוביץ: התקציב הוא קטן מאוד, כמו שאתם רואים, אנחנו מסתדרים איתו.

תומר מוסקוביץ: תודה רבה.

איילת שקד: נעבור למינהל התכנון.

איילת שקד: מינהל התכנון, אני רוצה להגיד משהו על נושא הדיור, אנחנו ירשנו שתי בעיות מאוד קשות.

איילת שקד: הבעיה הראשונה היא הפשיעה במגזר הערבי ואובדן המשילות בנגב.

איילת שקד: הבעיה השנייה היא מחירי הדיון והיצע נמוך מהביקוש.

איילת שקד: צריך לדעת שבשנתיים שלא הייתה ממשלה מתפקדת שווקו 56,000 יחידות דיור במקום 80,000.

איילת שקד: שיא כל הזמנים של יחידות הדיור ששווקו היה בתקופת כחלון 70,000 ואני מקווה שהשנה נשבור את השיא ובשנה הבאה נעבור את ה-80,000.

איילת שקד: בסוף אני מאמינה שבשביל לפתור את משבר הדיור או לפחות לבלום את העלייה צריך להגדיל את ההיצע.

איילת שקד: מינהל התכנון הוא מהגופים החשובים במדינת ישראל.

איילת שקד: אחראי על כל התכנון ארוך הטווח ועל התכנון העירוני.

איילת שקד: אנחנו עובדים ביחד עם משרד השיכון כדי להעלות משמעותית את ההיצע ולפתור בעיות.

איילת שקד: עד עכשיו, בזמן די קצר, הכנתי חלופה לתמ"א 38 שמסתיימת עוד מעט, החלופה תיקרא: "חלופת שקד" והיא תגיע בשבועות הקרובים לוועדת הפנים.

איילת שקד: רק אתמול עברה בוועדת הפנים תוכנית של הסבת משרדים לביקורים.

אוסאמה סעדי: מה זה "חלופת שקד"?

איילת שקד: חלופה לתמ"א שתאפשר הרבה יותר אחוזי בנייה, גם בקומה ראשונה של שטחי ציבור, גם כולל היטלי השבחה כך שלרשויות תהיה יותר מוטיבציה להשתמש בזה ולא לעצור את זה.

איילת שקד: אתמול בוועדת הפנים עברה רפורמה חשובה של הסבת בנייני משרדים למגורים, יש עודף של בנייני משרדים וחוסר של מגורים, אנחנו מקווים שגם השוק יעשה את שלו וגם יזמים ייקחו את המושכות.

איילת שקד: אפשר לקבל עשרות אלפי יחידות דיור מבנייני משרדים ומתוכניות של בנייני משרדים.

איילת שקד: זה בעיקר, אפשר גם לקיימים, יש היום מלאי תכנון אדיר של בנייני משרדים שאין שום סיכוי שיהיה להם ביקוש.

איילת שקד: המטרה היא להסיט את זה למגורים.

ינון אזולאי: אז רק למה שקיים היום?

איילת שקד: למתוכננים.

איילת שקד: יש מיליונים של מטר מרובע מתוכנן למשרדים.

איילת שקד: חלק מזה אנחנו רוצים להסיט למגורים.

נירה שפק: גם בשכירות רוחבית?

איילת שקד: בכל המסלולים.

נירה שפק: אנחנו עושים עבודה גם על שכירות מוסדית ארוכת טווח.

נירה שפק: גם בנושא הרשויות, שרשויות יקחו מתחמים ויאפשרו לאלה שאין להם יכולת לרכוש דירה, יש דיון, אני ממליצה שתתנו גם משמעויות לזה, אני אשמח.

נירה שפק: זה מסלול נוסף, לא צריך רק את אלה - - -

דלית זילבר: המסלול שעבר את ועדת הפנים זה מסלול בהיתר, לא צריך תוכנית.

דלית זילבר: בתוכנית כמובן שאפשר לעשות את הכול.

דלית זילבר: מה שניתן כאן זה בעצם שיעור מסוים מהמבנה שמיועד למשרדים שהוא יוכל להפוך למגורים - - -

אלכס קושניר: לאחר שזה שווק על ידי מינהל התכנון והגיע לשלב ההיתר.

נירה שפק: אז מכיוון שהשרה אומרת, זה מקצר, אני מזכירה לך כמה דיונים דיברנו, אני מבקשת שייבחן שנתח מזה יהיה לו גם הסללה לשכירות ארוכת טווח.

ינון אזולאי: להערכתי זה בנושא של הוועדה.

איילת שקד: עוד כמה משפטים קצרים: כדי להוריד את הזמן של היתרי הבנייה אנחנו מקדמים רפורמה של רישוי עצמי.

איילת שקד: זה דבר שקיים במדינות אחרות בעולם, זה אמור לפשט משמעותית את הליכי התכנון.

איילת שקד: אנחנו מחזקים את ועדות התכנון ואת הותמ"ל תדעו לכם שראשי ערים רוצים שהתוכניות שלהם ייכנסו לותמ"ל.

איילת שקד: יש כמות מסוימת שאפשר להכיל.

איילת שקד: אנחנו מגדילים את התקנים כדי שאפשר יהיה להכיל יותר תוכניות.

איילת שקד: אנחנו נפצל את הוועדה המחוזית מרכז.

איילת שקד: בהתחדשות עירונית אין הגבלה ואני שמתי דגש מאוד משמעותי על התחדשות עירונית ואני מקווה שהותמ"ל יעבוד שם שעות נוספות.

איילת שקד: כמו שאני אומרת: ועדות מחוזיות, אנחנו מתכוונים לפצל את ועדה מחוזית מרכז, לקחת ממרכז ומדרום ולהקים ועדה מחוזית מרכז-דרום כדי להאיץ את ההליכים.

איילת שקד: בעניין היישובים: הרבה שנים הייתה מדיניות שלא צריך לבנות יישובים חדשים אלא רק להגדיל את היישובים הקיימים.

איילת שקד: זו הייתה מדיניות של מינהל התכנון ושל ראש הממשלה הקודם ובעיקר של אבי שמחון שחשב שנכון רק להגדיל את היישובים ולא לבנות חדשים.

איילת שקד: יש תוכנית להקמת יישובים בנגב, תוכנית מאוד נרחבת.

איילת שקד: שאלת אלו יישובים, מדובר בכסיף, ניצנית, עיר אובות, חנון, חירן, יתיר, נווה תמרים.

איילת שקד: אנחנו נפרסם בקרוב בצורה מסודרת.

אוסאמה סעדי: זה רק ליהודים ולא לערבים.

אחמד טיבי: על פי השמות כנראה שכן.

אוסאמה סעדי: אום אל חירן נהרס והפך להיות חירן.

ינון אזולאי: אבל כסיף הוא מהרשימה המשותפת.

איילת שקד: חירן זה חשוב מאוד.

אוסאמה סעדי: אבל מה עם היישובים הערבים?

אחמד טיבי: מסכנים היהודים, אין להם יישובים.

יואב קיש: זה רע"מ דואגים, לא אתם.

אוסאמה סעדי: אבל אני שואל כי אין.

איילת שקד: אני חושבת שיש יתרונות רבים בהקמת יישובים בנגב.

איילת שקד: בעניין רמת הגולן, אנחנו רוצים לעבות מאוד את היישובים הקיימים וגם להקים שניים חדשים.

איילת שקד: צריך להגיד במשך הרבה שנים כמות התושבים ברמת הגולן לא זזה.

איילת שקד: חלק מהחסמים זה הסיפור של ועדות קבלה.

איילת שקד: בממשלה הקודמת, כשהיית שרת משפטים, ניסינו לעשות מהלך להגדיל את כמות המשפחות שיכולות לאכלס יישוב עם ועדות קבלה מ-400 ל-700.

איילת שקד: עכשיו אנחנו רוצים להעביר את זה מ-400 ל-600 בתקווה שנצליח.

איילת שקד: זה דבר מאוד חשוב שיכול להביא להתפתחות של הרבה יישובים כפריים קיימים.

איילת שקד: ברמת הגולן ההתיישבות קפואה והמטרה שלנו היא להפשיר אותה.

איילת שקד: אני רוצה להקים ועדת משנה בוועדה המחוזית צפון שתהיה ייחודית רק לגולן על מנת להאיץ שם את הרחבת היישובים.

איילת שקד: דלית, בבקשה.

שמחה רוטמן: מה עם יהודה ושומרון?

איילת שקד: לא דיברתי בכלל על תשתיות - - -

שמחה רוטמן: גם לא על יהודה ושומרון.

איילת שקד: מינהל התכנון לא אחראי על יהודה ושומרון - - -

שמחה רוטמן: למה לא?

איילת שקד: התכנון ביהודה ושומרון נעשה על ידי המינהל האזרחי.

איילת שקד: גם במינהל האזרחי אנחנו מעבים את התקציבים לתכנון כדי להאיץ תכנון גם שם.

איילת שקד: כידוע, בימים אלו מסתיים הסקר ביישוב אביתר ואני מקווה שאפשר יהיה להקים שם יישוב חדש.

דלית זילבר: אני אתחיל בתוכנית האסטרטגית של מדינת ישראל לשנת 2040.

דלית זילבר: אנחנו אמורים להכפיל את האוכלוסייה ב-30 השנים הקרובות.

דלית זילבר: אנחנו אמורים לאשר 2.6 מיליון יחידות דיור מתוך כוונה לבנות 1.5 מיליוני יחידות דיור, כאשר רוב הפיתוח אמור להגיע ביישובים העירוניים.

דלית זילבר: התוכנית האסטרטגית כוללת ארבעה פרקים: דיור, תחבורה ותשתיות, תעסוקה ושטחים פתוחים.

דלית זילבר: לעניין יחידות דיור, צריך לראות את השינויים שנעשו.

דלית זילבר: אם ב-2011 אושרו 30,000 יחידות דיור בשנה, ובארבע השנים האחרונות אישרנו יותר מ-530,000 יחידות דיור.

דלית זילבר: שנת הקורונה וחוסר התקציב השפיעה ואישרנו בה רק 95,000 יחידות דיור.

דלית זילבר: אני מקווה שהשנה ננסה להגיע לשם.

דלית זילבר: אין ספק ששנות האין תקציב עשו רע מאוד גם לאישור התוכניות.

דלית זילבר: צריך להבין שהיום בוועדות המחוזיות ובסך הכול יש לנו כ-450,000 יחידות דיור במערכת ואנחנו מדברים על 3,500 תוכניות בכל המחוזות.

דלית זילבר: זה אומר שבמחוזות יש הרבה תוכניות.

דלית זילבר: במחוז צפון יש 1,000 תוכניות, במחוז דרום כ-700, הותמ"ל חלק מהייחוד שלו שבאמת הוא כולל רק 70 תוכניות וכל השאר זה באמת המון תוכניות.

דלית זילבר: חלק מהתוכניות הן קטנות, אנחנו גם נותנים שירות לציבור.

דלית זילבר: התחדשות עירונית: היעד שלנו ל-2040 הוא להגיע לכ-900,000 יחידות דיור בהתחדשות עירונית.

דלית זילבר: צריך לזכור שבעלי הבית בהתחדשות עירונית הם התושבים ולכן הדברים הרבה יותר מורכבים מבחינת ההיבט התכנוני והחברתי אבל זה הדבר הנכון לעשות.

ינון אזולאי: האם יש הקלות?

ינון אזולאי: אנחנו יודעים שיש הרבה בירוקרטיה ולפעמים לוקח כמה שנים טובות.

איילת שקד: כן, אנחנו נתייחס לנושא.

דלית זילבר: תכנון מקומי: אנחנו עוסקים הרבה בתוכניות מתאר כוללניות שנותנות את התשתית התכנונית לכל יישוב.

דלית זילבר: היום רוב המדינה מרושתת בתוכניות כוללניות.

דלית זילבר: התחלנו גם תוכניות במועצות המקומיות וגם במגזר הערבי ואנחנו ממשיכים בתכנון מפורט גם שם וגם במגזר הדרוזי.

דלית זילבר: בתוכנית האסטרטגית חלק מאוד מהותי זה הנושא של התשתיות ואחת הנגזרות היא מצב התשתיות בכל המחוזות.

דלית זילבר: אפשר לראות שבמטרופולין תל אביב אנחנו במצב רע ובחוסרים גדולים של תשתיות – מים, ביוב, חשמל, פסולת – אם אנחנו לא מתעשתים בתכנון ובביצוע אנחנו נעמוד ב-2040 עם ביוב שיזרום בנחלים וחוסר במים.

דלית זילבר: אנחנו ממשיכים עכשיו בתוכניות לצפון ולדרום ולירושלים כדי להתארגן ל-20 השנים הקרובות על מנת שתהיה לנו מדינה טובה.

דלית זילבר: הנושא של תעסוקה, כמו שכבר נאמר כאן, יש עודפים.

נירה שפק: בנושא הקודם את תוכלי לתת דגש לדברי המבקר בדוח האחרון?

דלית זילבר: אני אתייחס.

דלית זילבר: אתם רואים את ההיקפים הגדולים של אזורי התעסוקה המאושרים שלא מבוצעים בפועל.

דלית זילבר: האדום זה רק מה שמבוצע, מה שאתם רואים מעל זה בתכנון מפורט ובתכנון כוללני.

דלית זילבר: בין השאר, מתוך זה עלה השינוי ברפורמה לנושא של הסבת אזורים שמיועדים למשרדים.

דלית זילבר: הרפורמה נותנת מענה לצורכי ציבור כי תהיה שם קומה אחת שתוכל לתת את המענה.

דלית זילבר: שטחים פתוחים, לא פחות חשוב.

דלית זילבר: יש לנו איפה פתוח ואיפה בונים.

דלית זילבר: אנחנו פועלים גם בנושא של האקולוגיה, המים, החקלאות והתרבות בראייה כוללנית שמסתכלת גם על הצורך במסדרונות אקולוגיים כי כולנו רוצים לחיות במקום שנעים להיות בו.

דלית זילבר: בתכנון הארצי אנחנו עוסקים בתשתיות, באנרגיה, באנרגיה מתחדשת, תחבורה ציבורית, רכבות קלות, שדות תעופה ונמלים.

דלית זילבר: אחד הדברים שעומדים היום על הפרק הוא תוכנית המתאר של מערכת הבריאות שמסתכלת 30 שנים קדימה ובוחנת כמה יהיה בתוך הקהילה וכמה בבתי חולים, איך אנחנו מתייחסים לאשפוז הגיראטרי והפסיכיאטרי, נושא של בתי עלמין, ייעול השימוש בקרקע, כרייה וחציבה, וכמובן ים וחופים, שמורות טבע, הגנה על המצופים וכל התוכניות שמדברות על החופים.

יואב קיש: תקצבתם את הבעיה של קריסת החופים?

איילת שקד: לא הכול תוקצב, צריך הרבה יותר ממה שתוקצב.

יואב קיש: זו בעיה קשה.

איילת שקד: התקצוב עצמו הוא עשרות מיליוני שקלים ולצערי יש הרבה פחות ממה שצריך.

איילת שקד: אנחנו עושים על זה ישיבה בשבוע הבא.

איילת שקד: בגדול צריך פשוט כסף, אבל אתה צודק.

יואב קיש: יש חשש גדול מקריסת חופים, התחום הזה לא קיבל התייחסות במשך שנים, יש לדאוג שלא יקרה אסון.

איילת שקד: נכון מאוד.

דלית זילבר: שוב, מינהל התכנון עוסק בעיקר בסטטוטוריקה ובהיבט הזה התוכניות מאושרות ורק צריך כסף לבצע אותן.

דלית זילבר: כל מה שקורה בים, משאבי טבע, חקלאות ימית, תחבורה ימית.

דלית זילבר: יש מסמך מאוד רחב ויש ועדת היגוי בין-משרדית שעוסקת בנושאים הללו.

דלית זילבר: מטרו – שתי תוכניות כבר הומלצו להגיע לממשלה.

דלית זילבר: אנחנו פועלים לאשר את שתי התוכניות הנוספות, אני חושבת שללא מטרו בכל מטרופולין גוש דן כולנו נקרוס.

דלית זילבר: עובדים על זה באופן אינטנסיבי, יש אגף מיוחד שזה מה שהוא עושה.

דלית זילבר: גם מה שיש היום זקוק למטרו ובטח ההתפתחות שאנחנו מתכננים.

דלית זילבר: תמ"א 70 היא התמ"א שבוחנת את כל מה שקורה במרחב התכנון שסביב המטרו.

דלית זילבר: כמובן, הבנייה מעל התחנות הגדולות, המוסכים של תחנות הרכבת, אנחנו רוצים לנצל את הקרקע באופן מיטבי.

דלית זילבר: גם כאן, מגרש 25 שליד הכנסת הוא תחנה שכזו לטובת הרכבת הקלה וגם שם הולך להיות בניין של 70,000 מ"ר לטובת משרדי ממשלה.

דלית זילבר: זה ייעול של השימוש בקרקע כי אין לנו אופצייה אחרת למעט עירוב שימושים גם ברמת בניית תשתיות אחת על השנייה.

דלית זילבר: אנחנו מדברים על טיוב של כל הליך הרישוי, הנגשת מידע, ביטול של ההקלות, תכנון איכותי ובר-מימוש שעומד בראש סדר העדיפויות.

דלית זילבר: מערכות המידע שלנו נותנות מענה בתכנון זמין וברישוי זמין ליותר מ-13,000 משתמשים חיצוניים.

דלית זילבר: אנחנו חייבים להמשיך ולהתייעל, הנושא של מערכת מידע הוא העתיד ולשם אנחנו חייבים לכוון.

דלית זילבר: אנחנו מדברים על התחליף של תמ"א 38, משהו הרבה יותר טוב שנותן מענה לצורכי הציבור ונותן אפשרות להכניס צורכי ציבור לתוך המבנה וגם - - - שזה משהו מאוד חדשני.

דלית זילבר: הנושא של צמצום רגולציה, משהו שעולה בכל פגישה עם השרה.

דלית זילבר: תכנון חושב רישוי ורישום אנחנו רוצים תוכנית שבסופו של דבר יש רישוי וגם הרישוי שהוא אחד החסמים.

דלית זילבר: ותחבורה ציבורית, אי-אפשר בלעדיה, רק עם זה נוכל להתפתח במדינה.

יואב קיש: אתם מתכננים שינויים בחוק קמיניץ?

דלית זילבר: קמיניץ זה לא חוק התכנון והבנייה.

יואב קיש: אבל זה משפיע.

יואב קיש: וחיבור מבנים לא מאושרים בחשמל?

אחמד טיבי: לאלו שינויים התכוונת בחוק קמיניץ?

יואב קיש: אני שואל, לא יודע.

יואב קיש: אני שאלתי - - -

אוסאמה סעדי: שאלת תם.

יואב קיש: שאלתי שאלת תם והתשובה הייתה לא.

יואב קיש: שאלתי שאלה עכשיו - - -

אחמד טיבי: לא שמעתי את השרה, היא ענתה לך?

יואב קיש: היא ענתה, היא אמרה לא.

אלכס קושניר: יואב, אחר כך אל תבואו בטענות שלא נשאר זמן לתשובות.

אחמד טיבי: הוא שאל שאלה חשובה.

מאיר יצחק הלוי: יש כאן אנשים שביקשו קודם רשות דיבור.

יואב קיש: מינהל התכנון כאן, הם אחראיים על - - -

אלכס קושניר: יואב, אתה לא מכבד את האנשים שיושבים כאן.

מאיר יצחק הלוי: בואו נתפרץ כולנו.

אלכס קושניר: חברי הכנסת נרשמו על מנת לדבר על פי סדר ואתה מתפרץ, זה לא מקובל.

אלכס קושניר: דלית, המשיכי בבקשה.

יואב קיש: היא מדברת על המדיניות של משרד התכנון וזה בליבת העניין.

דלית זילבר: - - - זה השקף האחרון, לא אפרט אותו.

דלית זילבר: אנחנו עובדים בוועדות מחוזיות על הרבה תוכניות, עובדים בותמ"ל לצורך חיזוק המחוזות.

דלית זילבר: זהו בסך הכול.

איילת שקד: אומר שני משפטים לסיכום: בהמשך למה שאמר חבר הכנסת אזולאי, אנחנו שמים דגש על התחדשות עירונית במרכז.

איילת שקד: שר האוצר, שר השיכון ואנוכי מנסים למצוא פתרון גם לנושא ההתחדשות העירונית בפריפריה.

איילת שקד: בערים דוגמת קריית שמונה, טבריה, בית שאן, צפת יש פוטנציאל אדיר להתחדשות עירונית.

ג'ידא רינאוי-זועבי: גם נצרת, גם שפרעם, גם סכנין.

איילת שקד: גם.

ינון אזולאי: זה פשוט לא כדאי.

איילת שקד: בדיוק, לצערי זה לא כדאי בגלל ערך הקרקע.

איילת שקד: הייתי השבוע בקרית שמונה, ראש העיר הראה לי תוכנית מסודרת של הפיכת 60 דירות ל-180 דירות אבל חסרים 30 מיליוני שקלים.

ינון אזולאי: אני שאלתי לגבי הבירוקרטיה.

ינון אזולאי: לפעמים ראשי הערים תוקעים מקלות בגלגלים, למשל בנושא של הסבת משרדים למגורים.

ינון אזולאי: אנחנו ראינו איך הם התנגדו לזה בוועדת הפנים ולבסוף העברתם, וזה דבר טוב.

איילת שקד: נכון.

ינון אזולאי: השאלה היא אם יש לכם שוט להפעיל מול העיריות וגם לתת להם את הגזר.

איילת שקד: במשרדים למגורים ראשי הערים התנגדו ועשינו את זה בכל זאת.

איילת שקד: ההתחדשות העירונית בפריפריה, הבעיה זה לא ראשי הערים אלא היזמים כי זה לא כדאי כלכלית.

איילת שקד: המדינה צריכה להשקיע כסף או לתת הטבת מס לפרויקט אחר במרכז.

נירה שפק: חלופת קרקע.

איילת שקד: ניסו לעשות חלופת קרקע, קרקע משלימה צולבת.

איילת שקד: נגיד שאתה בונה בקרית שמונה, אז אתה מקבל קרקע במרכז.

איילת שקד: זה פחות עובד.

איילת שקד: אנחנו בודקים אפשרויות אחרות, או פשוט להכניס את היד לכיס ולהוציא כסף, או להגדיל אחוזי בנייה במרכז תמורת בנייה בפריפריה.

איילת שקד: זו בעיה שחייבים לתת לה פתרון כי ההתחדשות העירונית מגיעה גם לתושבי הפריפריה וגם אנחנו רואים שיש הרבה מבנים שצריך לחזק, לדעתנו כבר עדיף לבנות מחדש.

אלכס קושניר: תודה לשרה ולמנכ"לים.

אלכס קושניר: נעבור לשלב שאלות חברי הכנסת, אני מזכיר לכם – לא לשאת נאומים, לשאול שאלות ממוקדות על מנת להשאיר זמן לתשובות.

אלכס קושניר: אימאן ח'טיב יאסין, בבקשה.

אימאן ח'טיב יאסין: בוקר טוב לכולם, כבוד השרה והצוות, תודה עבור הצגת הדברים.

אימאן ח'טיב יאסין: מספר שאלות: לגבי הנושא של הקרן לצמצום פערים, האם יש חלוקה מגזרית ומה הצפי של זה?

אימאן ח'טיב יאסין: הנושא השני הוא הכנסת עובדים זרים חדשים.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו במצוקה גדולה מאוד בחברה הערבית בכל הנוגע במטפלות ומטפלים במיוחד בקטע של חוקים קשים וסיעודיים.

אימאן ח'טיב יאסין: המשפחות כורעות תחת הנטל וצריך לתת פתרון.

אימאן ח'טיב יאסין: הדבר השלישי הוא מעברים יבשתיים: דובר כאן על הנושא של המעברים ועל הדיגיטציה וכולי.

אימאן ח'טיב יאסין: יש לנו לפחות שלושה מעברים שהם מאוד חשובים, אחד עונתי ושניים יומיומיים.

אימאן ח'טיב יאסין: האחד הוא מעבר הגלבוע, שמשם נכנסים כל יום אלפי אנשים.

תומר מוסקוביץ: המעברים הללו הם מיהודה ושומרון לישראל ואינם תחת אחריותנו.

אימאן ח'טיב יאסין: למי זה קשור?

תומר מוסקוביץ: לרשות המעברים במשרד הביטחון.

תומר מוסקוביץ: אנחנו מהגבול והחוצה.

תומר מוסקוביץ: גשר אלנבי הוא באחריתנו.

אימאן ח'טיב יאסין: אז גם גשר אלנבי, שעות עבודת המעבר לא מתאימות, צריך לפתוח יותר מוקדם ולפתוח יותר מאוחר כי גם שם יש סטודנטים וגם משפחות שיוצאות וחוזרות כל הזמן ופשוט המעבר לא נותן את המענה בנקודה הזאת.

אימאן ח'טיב יאסין: הנושא השלישי הוא בנושא העובדים הזרים שנמצאים כבר כאן:

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו נמצאים כבר שנה וחצי בקורונה, השאלה שלי אם יש דאגה שאותם העובדים יחוסנו.

אימאן ח'טיב יאסין: עובדים זרים שנכנסים מהרשות, עד עכשיו הנושא לא מטופל וצריך לדאוג לכך.

אימאן ח'טיב יאסין: בתקציב הזה דובר הרבה על סגירת פערים.

אימאן ח'טיב יאסין: ידוע שמשרד הפנים מטפל בהרבה נושאים אזרחיים.

אימאן ח'טיב יאסין: אין ספק שהשנתיים האחרונות הכבידו מאוד על האנשים.

אימאן ח'טיב יאסין: עכשיו מביאים תקציב שיש בו מיסים גם על דברים שהם מהכיס של המוחלשים.

אימאן ח'טיב יאסין: השאלה שלי היא מה העמדה שלך בנושא הזה.

אימאן ח'טיב יאסין: שאלה בקשר למועצות האזוריות והערים המעורבות: במועצות האזורית יש גם אוכלוסייה חלשה.

אימאן ח'טיב יאסין: גם במועצה מקומית שהמצב הסוציו-אקונומי הוא 9 יש יישובים ברמה של 1.

אימאן ח'טיב יאסין: גם בערים המעורבות המצב דומה.

אימאן ח'טיב יאסין: בכל זאת, כשמגיעים לעניין של תשלומים מבקשים מהם לפי המדרג הגבוה של המועצה האזורית.

אימאן ח'טיב יאסין: האם יש תכנון, ראייה, לשים על השולחן את הנושא הזה ולתת לו מענה בתקציב הבא?

אלכס קושניר: תודה רבה.

אלכס קושניר: חבר הכנסת טיבי, בבקשה.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: גבירתי השרה, לאחר שחוק איחוד משפחות נפל, המצב החוקי הוא שמותר לאזרחים לפנות למשרד הפנים כדי לבקש איחוד משפחות.

אחמד טיבי: מזה מספר חודשים הפניות של אנשים למשרד הפנים לא נענות והבקשות לא מטופלות.

אחמד טיבי: מה הסטטוס, האם את מעכבת באופן מכוון את הבקשות כמדיניות וכהשקפת עולם בגלל שהחוק נפל?

אחמד טיבי: הנושא השני, ההכרה ביישובים הבדואים: בממשלה הקודמת, שאת היית חברה בה, בנימין נתניהו והממשלה הסכימו להכיר בשלושה יישובים בדואים לא מוכרים בלבד.

אחמד טיבי: בממשלה הזאת הדבר הזה לא בוצע.

אחמד טיבי: את קראת שמות של 11 יישובים יהודיים חדשים שעומדים לקום.

אחמד טיבי: כנראה שהיהודים סובלים ממצוקה של יישובים שלא כמו הערבים שחיים ברווחה חסרת תקדים.

אחמד טיבי: מה הסטטוס של הכרה ביישובים בדואים לא מוכרים ומה המדיניות שלך כשרת הפנים?

אחמד טיבי: שאלה שלישית היא למנכ"ל: מכובדי, לכמה רשויות יש חשב מלווה ביישובים הערבים, האם מיניתם ליישוב טייבה חשב מלווה, אם כן – למה?

אחמד טיבי: האם חתמתם על הסכם הבראה ומה אתם עושים כדי לעזור לתושבי טייבה בהקשר הזה, ומה אומרת תוכנית ההבראה, תודה.

מאיר יצחק הלוי: תודה.

מאיר יצחק הלוי: חברת הכנסת רינאווי זועבי , בבקשה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: תודה רבה, בוקר טוב, גבירתי השרה, אני רוצה להגיד כמה דברים: אני רוצה להפציר בך לעשות כל מאמץ להיפטר מהתלות של הרשויות המקומיות הערביות במענקי איזון.

ג'ידא רינאוי-זועבי: גירעון מצטבר ועומס מקשה מאוד על הרשויות שמגיעות לאשכול המקסימום של 4.

ג'ידא רינאוי-זועבי: מצד שני, מבחינת הכנסות מניבות כמעט ואין כאלה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני חושבת שיש אפשרות לפתח תוכנית שתסתכל על הנושא של מענקי איזון.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני חושבת שיש אפשרות לפתח תוכנית שתצמצם את התלות במענקי איזון.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני יודעת שמה שאני אומרת זה לא פופולרי אבל ליוויתי רשויות מקומיות 15 שנים ואני יודעת מה זה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: יש כמה דרכים לסייע בזה: משרד האוצר הציע ב-2015 הקמה של קרן הון ממשלתית שמסתכלת על כל הארנונה שמרוויחות רשויות מקומיות בישראל מתשלומי קריות ממשלה – בתל אביב, ירושלים, חיפה – ומחלקת בצורה דיפרנציאלית במיוחד לרשויות במעמד סוציו-אקונומי נמוך.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אפשר לחזור לתוכנית הזאת ואפשר לבצע אותה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: דיברת על אשכולות פיתוח כלכלי.

ג'ידא רינאוי-זועבי: ליוויתי הקמה של כמה אשכולות פיתוח כלכלי, זה מנוף אדיר לרשויות מקומיות אבל יש קאצ'.

ג'ידא רינאוי-זועבי: קחי למשל את מנוף הפיתוח הכלכלי של חוף כרמל, כאשר יש לך מועצות אזוריות עשירות בהון אנושי והכנסות, ויש את ג'יסאר א-זרקא ופורדייס שעניות בהון אנושי ובהכנסות.

ג'ידא רינאוי-זועבי: צריך - - -

יאיר הירש: לשם כך הקמנו את האשכולות.

ג'ידא רינאוי-זועבי: יפה, צריך לתמוך בהן גם בהון אנושי ומקצועי.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני רוצה לתמוך גם בתוכניות מקצועיות של מעוז שהן מצוינות.

ג'ידא רינאוי-זועבי: הנושא האחרון הוא הועדות הגיאוגרפיות שתוקעות הרחבות, תכנון, אבל גם הכנסות.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני רוצה לדחוף כמה שיותר את הנושא הזה ולהתחיל דרך חדשה, תודה.

מאיר יצחק הלוי: תודה לך.

מאיר יצחק הלוי: חבר הכנסת רוטמן, בבקשה.

שמחה רוטמן: תודה רבה.

שמחה רוטמן: אני רוצה לברך, זו ממשלה שהוקמה ותוך זמן קצר מאוד הצליחה להוציא את ישראל מהבידוד הבין-לאומי.

שמחה רוטמן: רק בינואר השנה ידענו שאנחנו מדינת אי, השרה שקד אפילו כתבה פוסט בנושא.

שמחה רוטמן: תוך פחות משנה יש 22 מעברי גבול.

שמחה רוטמן: באמת הפסקתם את הבידוד הבין-לאומי ותודה לכם על כך, הפסקנו להיות מדינת אי.

שמחה רוטמן: אני חושב שזה הישג ראשון לממשלה.

שמחה רוטמן: שאלות על הפרקים - - -

משה גפני: יש עוד כמה הישגים.

שמחה רוטמן: כשיגיע תורך תציג את ההישגים שאתה רואה.

שמחה רוטמן: כל אחד יציג את ההישגים שלו.

מאיר יצחק הלוי: ולגופו של עניין.

שמחה רוטמן: לגופו של עניין: יש פה פיל בחדר שלא מופיע בסקירה המפורטת וזה נכון לכל הפרקים.

שמחה רוטמן: בפרק הכללי – ואני מתחבר למכתב ששלח יושב-ראש המפלגה שלי, בצלאל סמוטריץ' – איפה הכספים לרע"מ?

שמחה רוטמן: גם בדיווח שהועבר לוועדת הכספים הוא שלח מכתב ועדיין לא קיבלנו תשובה.

שמחה רוטמן: הובטחו כספים?

שמחה רוטמן: לא הובטחו כספים?

שמחה רוטמן: זה כן צבוע?

שמחה רוטמן: זה לא צבוע?

שמחה רוטמן: זה מופיע בהסכם הקואליציוני?

שמחה רוטמן: זה לא מופיע?

שמחה רוטמן: יעבור במענקי איזון?

שמחה רוטמן: ישנו את נוסחת מענקי האיזון?

שמחה רוטמן: הייתה על זה כתבה בגלובס.

שמחה רוטמן: מאוד מעניין אותי לדעת.

שמחה רוטמן: לא שעיני צרה, חלילה, פשוט מעניין אותי לדעת.

ינון אזולאי: יש הסכם שנקרא - - - אנחנו מבקשים לראות את ההסכם הזה, זה ההסכם התקציבי.

שמחה רוטמן: ודאי, זה צריך להגיע לוועדה על פי חוק ולא רק על פי חוק.

שמחה רוטמן: מדובר בכספים קואליציוניים וצריך להבטיח שהם מגיעים.

ינון אזולאי: לא, לרע"מ הבטיחו בבסיס.

שמחה רוטמן: צריך גם לוודא שזה מגיע בצורה שוויונית ומפוקחת ויודעים לאן זה מגיע, ויודעים שזה לא זולג, למשל, למשטרה הפרטית בכפר קאסם באמצעות דמי שמירה.

שמחה רוטמן: יש כל מיני עבודות שצריך לבצע ולא שמענו על כך.

שמחה רוטמן: נושא שני: בחלק - - -

אוסאמה סעדי: רואים שאכפת לך מהחברה הערבית.

שמחה רוטמן: בוודאי.

אוסאמה סעדי: בטח.

שמחה רוטמן: לא רק שאכפת לי, מאחר שאני ממלא מקום של יושב-ראש המפלגה שלי אתה - - -

אוסאמה סעדי: גם אתה וגם ראש המפלגה שלך, זה בראש מעיינכם.

אלכס קושניר: חברים, אתם מבזבזים את הזמן אחד של השני ושל כולם.

שמחה רוטמן: סליחה.

שמחה רוטמן: בפרק רשות האוכלוסין לא היה לי ברור האם כאשר הוצג שיש אנשים שאנחנו רוצים שייכנסו פנימה ושהדרך שלהם תהיה יותר קלה ויש אנשים שאנחנו רוצים שיישארו בחוץ, לא הבנתי האם ההבטחות לרע"מ הן בצד הזה או בצד הזה.

שמחה רוטמן: לא כל כך ברור לי איפה הם נספרים, בצד של אלו שאנחנו רוצים שיישארו בחוץ או בצד אל אלו שאנחנו רוצים שייכנסו פנימה.

שמחה רוטמן: גם בחלק של רשות התכנון, אותם שלושה יישובים, יש גרסאות וחלופות, היו את ההערות שהעיר בזמנו השר אלקין.

שמחה רוטמן: הסוגיות הללו הן סוגיות שיש להן השלכות מיידיות.

שמחה רוטמן: כיצד הסוגיה הזו תיפתר, גם לזה לא ראיתי מענה בסקירה.

שמחה רוטמן: אני קצת ממשיך את השאלה ובזה אני אסיים, חבר הכנסת ניר ברקת שאל, גם פה שינויים מאוד מהירים, אולי חלק מאפקט הלימוד, אחרי שגילינו שיש 22 מעברי גבול למדינת אי עכשיו אנחנו לומדים שתוכנית ימינה שפורסמה בכלכליסט שיקדמו בותמ"ל בניית עשרות אלפי יחידות דיור במערב השומרון.

שמחה רוטמן: עכשיו, או שכשהם הציגו את התוכנית הם לא ידעו שהותמ"ל לא אחראי על יהודה ושומרון, או שהם חשבו שאנחנו לא נדע שהותמ"ל לא אחראי, או שרק עכשיו גילינו שהותמ"ל לא אחראי על יהודה ושומרון.

שמחה רוטמן: משהו פה התרחש בדרך ואני אשמח לדעת איך התוכנית, איילת שקד עצמה צוטטה ואמרה שכל הקסמים האחרונים לא עובדים ואנחנו חייבים לייצר את התוכנית הזאת.

שמחה רוטמן: כנ"ל לגבי אזרחי ישראל שחיים ביהודה ושומרון ש-"לא יופלו מבחינה משפטית", זה מתוך מצע "הימין החדש" – כשהם החליפו שמות בדרך – נאמר ש-"הם אינם חיים בחצר אחורית", והנה אנחנו שומעים שלפחות מבחינה תכנונית הם חיים בחצר אחורית גם כאשר שרת הפנים מבטיחה.

שמחה רוטמן: בנושא הזה, מענקי האיזון, ופה היא כן אחראית, בכל זאת, למרות היותנו מדינת אי, משרד הפנים אחראי גם על מענקי האיזון של הרשויות ביהודה ושומרון.

שמחה רוטמן: כיצד מתכננת השרה שקד לדאוג שמענקי האיזון של יהודה ושומרון ייקחו בחשבון – לא צריך כרגע להסדיר את היישובים כי את זה נותנים רק לרע"מ – אבל לפחות שיכללו במענקי האיזון את התושבים שגרים בהתיישבות הצעירה, תודה רבה.

אלכס קושניר: תודה.

אלכס קושניר: מאיר יצחק הלוי, בבקשה.

מאיר יצחק הלוי: תודה, אדוני, גבירתי השרה, אני רוצה להעלות מספר נושאים בהמשך לדברי ראשי התחומים.

מאיר יצחק הלוי: את דיברת על עידוד העלאת רף האשכול הסוציו-אקונומי.

מאיר יצחק הלוי: ציינת שיש ראשי רשויות שלא מתלהבים מכך, אני יכול לספר שכראש רשות עלינו מאשכול 5 לאשכול 6.

איילת שקד: זה הכי גרוע.

מאיר יצחק הלוי: באותה דקה נגרעו מתקציבה של עיריית אילת מעל ל-30 מיליוני שקלים.

מאיר יצחק הלוי: לכן, אני מסכים לגמרי לשיטת המנכ"ל ולשיטתך שטוב לעודד רשויות מצטיינות ולתמוך ברשויות חלשות, אבל לא להעניש רשות שמתנהלת בצורה טובה כי זה מגדיל את המוטיבציה.

מאיר יצחק הלוי: אני שאפתי להגיע לאשכול 8, אני מאמין בצורה שלמה שכך צריך לנהוג ומציע לשנות את החשיבה ולעודד את הטובים.

מאיר יצחק הלוי: נושא ערי החוף: אין ספק שיש להיערך לאתגרים רבים.

מאיר יצחק הלוי: נושא אתגרי המצוקים הוא בגדר S.O.S ודיברנו על כך בפגישה אתמול.

מאיר יצחק הלוי: רואים את זה באשקלון, רואים את זה בנתניה, רואים את זה בחלקים הצפוניים של המדינה.

מאיר יצחק הלוי: מדובר בסכנת נפשות מיידית.

מאיר יצחק הלוי: אני יודע שיש לכם פגישה עם ראשי הרשויות ואני עומד בראש שדולה של ערי חוף, אני מבקש לעשות מהלך אבל הוא צריך להיות בתקציב הנוכחי, אדוני היושב-ראש.

מאיר יצחק הלוי: אין מדובר בסכומים גדולים, בבדיקות שאנחנו בדקנו אפשר לפתור את הסוגיה הזו בתוכנית רב שנתית.

מאיר יצחק הלוי: בכלל, ערי חוף הן אתגר מיוחד, סוגיה שצריך לשים אותה על המפה ושלדעתי הייתה קצת זנוחה בעת האחרונה.

מאיר יצחק הלוי: הצעתי אתמול שמינהל מקרקעי ישראל יהיה שותף גם בהיבט התקציבי, יש לו מלא כסף.

מאיר יצחק הלוי: עכשיו, משדה דב, בכלל יש הרבה כסף, אז אני מציע לתעל את הכספים הללו לטובת נושאים שקשורים במינהל מקרקעי ישראל.

מאיר יצחק הלוי: נושא נוסף הוא ועדות התכנון.

מאיר יצחק הלוי: אני אומר משהו לא קל: הסרטן שנמצא בגוף הרשויות המקומיות הוא ועדות התכנון.

מאיר יצחק הלוי: דיברתם על השתלטות של מוקדי פשע, הנה זה קיים, ואני מוכן גם להצביע היכן ואיך, חלק גדול גם דרך המדיות החברתיות.

מאיר יצחק הלוי: לכן צריך לעשות שינוי בכל התפיסה של ועדות התכנון המקומיות.

מאיר יצחק הלוי: אני מציע לעשות זאת באומץ.

מאיר יצחק הלוי: אני הצעתי שוועדות התכנון המקומיות תעסוקנה בתוכניות מתאר גדולות ולא בתוכניות של הקלות כי שם נמצאת הבעיה.

מאיר יצחק הלוי: שם כל הזמן נבחנות המערכות החיסוניות של אותם חברים שיושבים בוועדה.

מאיר יצחק הלוי: צריך להעביר את זה לנישה מקצועית יותר בחלקים של תוכניות יותר מפורטות ולהשאיר לאנשי הפוליטיקה את התוכניות המתארייות ואת התוכניות המרחביות.

מאיר יצחק הלוי: אני יודע שמה שאני אומר לא פופולרי אבל כך צריך להתנהל, אחרת אנחנו נמשיך להיות בתוך בעיה.

מאיר יצחק הלוי: זו עמדתי מניסיון ארוך של 23 שנים בוועדות תכנון.

איילת שקד: אתה לא עמדת בראש ועדה מקומית?

מאיר יצחק הלוי: בשמונה השנים האחרונות לא.

איילת שקד: כדי לא להיות נתון ללחצים?

מאיר יצחק הלוי: כשהפעילו עלי לחצים פניתי למשטרה.

מאיר יצחק הלוי: אני פתחתי 23 תלונות במשטרה.

מאיר יצחק הלוי: אני אומר לך שיש לנו בעיה וצריך להכיר בזה.

מאיר יצחק הלוי: גבירתי, אני חושב שצריך שנציגי הציבור יטפלו בתוכניות הגדולות, אבל להתעסק בהקלה ובדברים כאלו ואחרים זה שגוי.

מאיר יצחק הלוי: נדמה לי שאם נשאל כל רשות מקומית הם יסכימו איתי אם יהיו מספיק אמיצים.

מאיר יצחק הלוי: יש השתלטות של כל מיני גורמים על צמתים שלטוניים באמצעות הוועדות הללו וכדאי שנדע זאת.

מאיר יצחק הלוי: אני שמח שאת התייחסת לעניין הזה.

מאיר יצחק הלוי: דבר נוסף הוא הפרופסיה של השלטון המקומי: הגיע הזמן שהשלטון המקומי יהיה גוף מקצועי שמכשירים אותו לא באמצעות קורסים של פרוטקציונרים.

מאיר יצחק הלוי: אני מדבר על מסלול שיתבטא בהוראת יחידות בגרות כבר בתיכון.

מאיר יצחק הלוי: זה אירוע מאוד חשוב שמשפיע על כל איכות החיים שלנו.

מאיר יצחק הלוי: הדבר קיים בצרפת, שוויץ ובעוד מקומות.

מאיר יצחק הלוי: נושא אוכלוסיות דורשי עבודה / מסתננים – כל אחד וההגדרות שלו.

מאיר יצחק הלוי: אני אומר, אדוני, היום יש כבר תא משפחתי של העובדים הללו, ראוי לחשוב על הנושא בצורה שונה, תודה רבה.

אלכס קושניר: שלמה קרעי, בבקשה.

שלמה קרעי: תודה, כבוד היושב-ראש, גבירתי השרה, אני חושב שהנושא של הביטחון האישי שעולה הרבה בזמן האחרון משתלב, זו לא רק הבעיה של בטחון פנים אלא גם של משרד הפנים.

שלמה קרעי: כך הדבר בנושא הנגב, איחוד המשפחות ששמענו לאחרונה על סיכומים עם רע"מ, מרצ, והטבות שנותן גנץ לאבו-מאזן.

שלמה קרעי: חוץ מהסכנה הביטחונית, איך אתם לוקחים בחשבון את ההשפעות בתוך הערים על הגירה שלילית, כמו בבאר שבע שהפכה להיות מקום שמפחיד להסתובב בתוכו, נשים פוחדות להסתובב שם בערב.

שלמה קרעי: מה אתם מתכננים לעשות בנושא זה?

שלמה קרעי: נושא המסתננים: ראיתי שכתב תומר שיש תוכנית למסתננים, תוכנית של יציאה מרצון.

שלמה קרעי: מה המשמעות של זה, יש לכך מקור תקציבי?

שלמה קרעי: מה הסיכויים של זה?

שלמה קרעי: מתן כלים לחברי מועצה: הפלתם את הצעת החוק שלי לפני כמה חודשים והבטחתם שאתם מקדמים הצעת חוק אחרת.

שלמה קרעי: האם יש לו"ז, האם אתם כוללים בתוך זה גם תקציב לתגמול לישיבות חברי מועצה.

שלמה קרעי: הנושא האחרון הוא חוק השבות: בעשרות השנים האחרונות מדינת ישראל כבר איננה מדינה ענייה.

שלמה קרעי: יש הגירה למדינת ישראל ושימוש גובר בחוק השבות למטרות כלכליות.

שלמה קרעי: האם את מתכננת לעשות משהו בעניין, האם תתמכי בהצעת חוק שתעדכן את חוק השבות ככה שיתאים יותר למציאות הכלכלית שבה המדינה הזו היא מדינה חזקה, תודה.

אלכס קושניר: חבר הכנסת ברקת, בבקשה.

ניר ברקת: שלום ליושב-ראש, כבוד השרה, הקשבתי להצגת המצגת ואומר לכם מה נקלט: מדינת ישראל מתכננת לרוץ עם הביקושים למרכז הארץ.

ניר ברקת: כל הרעיון של לצאת החוצה עם המטרו וכל הריצה אחרי הביקושים, כל התכנונים ברמת המקרו הם השלמה כדי לרוץ אחרי הביקושים במרכז.

ניר ברקת: אם נרים משקפת 30 שנים קדימה, המדינה שלנו תכפיל את יושביה, השאלה היא איפה יחליטו זוגות צעירים מהמגזר היהודי לגור.

ניר ברקת: המגזר היהודי יוכפל והמגזר הערבי יוכפל, בקצב הזה אנחנו מדברים על כך שהצפיפות במרכז תהיה בלתי-נסבלת.

ניר ברקת: מה קורה עם שאר חברי הארץ?

ניר ברקת: מה קורה עם הגליל, הגולן, הנגב, הערבה, יהודה ושומרון.

ניר ברקת: על מנת לשנות מגמה זו, שלצערי הרב אני רואה שהיא ממשיכה, אנחנו צריכים לשנות תפיסה וללכת על יעד לאומי – לצד הטיפול במגזר הלא-יהודי בצפון – להביא עוד מיליון יהודים לגליל ולגולן, עוד 1.5 מיליון יהודים לנגב ולערבה, ועוד 1.5 מיליוני יהודים ליהודה ושומרון.

ניר ברקת: זו משימה אסטרטגית שאם לא תיושם אנחנו נאבד חבלי ארץ ישראל.

ניר ברקת: בשביל להגיע לשם צריך לעשות סנכרון בין ההיצע לביקוש.

ניר ברקת: נכון להיום לא מתוכנן היצע גדול בפריפריה יחסית למרכז, רוב התכנונים עדיין במרכז.

ניר ברקת: אנחנו מסתכלים על מה רצוי ומה מתוכנן ורואים פער גדול.

ניר ברקת: כשאני דיברתי עם מינהל התכנון אז בשורה התחתונה רוב התחתונה רוב המאמצים נעשים היום בהיקפים שלא תואמים את יעדי האכלוס שאני מדבר עליהם.

ניר ברקת: בשביל להגיע לשם יש לקבל הסכמה מערכתית שמתחילה מראש הממשלה לתעדף את הפריפריה בכל דבר ועניין כדי לייצר ביקושים ולתכנן את ההיצע בהתאם.

ניר ברקת: הדבר השני, אחרי שמגדירים את היעד הזה – תקצוב דיפרנציאלי.

ניר ברקת: מי שמסתכל רואה שרוב מוחלט של 60 הרשויות האיתנות שוכנות במרכז.

ניר ברקת: 200 רשויות מקומיות צריכות מענקי איזון.

ניר ברקת: זה כשל מערכתי מתמשך של משרד האוצר שלא מבין שאם 200 מתוך 260 צריכות מענקי איזון אז יש באג במערכת וזו לא בעיה ברשויות אלא בשיטת התקצוב של הממשלה.

ניר ברקת: הממשלה צריכה לעבור לתקצוב דיפרנציאלי אגרסיבי.

ניר ברקת: זה כסף לחינוך, תרבות ופנאי.

ניר ברקת: בתחומים הללו הפער בין הפריפריה למרכז הוא גדול ואם זה לא יצטמצם זוגות צעירים לא יגיעו לפריפריה.

ניר ברקת: אנחנו הצענו מודל פורטר, ראיתי תוכנית של 200 מיליון שקלים שמציג משרד הפנים לצורך האצת פיתוח תעסוקתי.

ניר ברקת: מודל פורטר מדבר על תוכנית של חמישה מיליארד שקלים בחומש הקרוב לפריפריה שיניעו תהליכים תעסוקתיים.

ניר ברקת: נושא יהודה ושומרון: חברות וחברים, בלי בלופים, כשמינהל התכנון לא אחראי על להגיע ליעד של עוד שני מיליוני יהודים ביו"ש אז זה לא יקרה.

ניר ברקת: בשביל שזה יקרה הממשלה הזאת צריכה לקחת אחריות.

ניר ברקת: אנחנו יודעים בדיוק מה קורה בתוך משרד הביטחון, אני תחקרתי אותם, אין להם מושג מה ירוק והם לא ברמה של מינהל תכנון.

ניר ברקת: לא מקובל עלי שדלית זילבר אומרת: " זה לא באחריותי לתכנן את יהודה ושומרון".

ניר ברקת: היום התכנון נעשה Bottom-up וזה כשל אסטרטגי שאסור לנו להסכים איתו.

אלכס קושניר: תודה רבה לניר.

אלכס קושניר: נירה שפאק, בבקשה.

אלכס קושניר: חברים, אנחנו רוצים שהשרה תענה אז בלי הקדמות ובלי סיומות, פשוט לשאול את השאלות.

נירה שפק: אני רוצה לפרגן לשרה, אני מכבדת את זה שאת דואגת לציין מי התחיל יוזמות, זה לא משהו מכובד שאני חושבת ששווה להמשיך אותו.

נירה שפק: הערה כללית: נשמח לקבל את המצגת קודם כדי שנוכל לקרוא לפני ולקצר זמנים, נמאס להעיר על זה, תודה.

נירה שפק: מדובר במשרד שמשפיע יום-יום על האזרחים, הייתי שמחה לקבל יעדים שלכם בכל הקשור בצמצום הבירוקרטיה.

נירה שפק: השאלה השנייה: כיושב-ראש ועדת המשנה למוכנות העורף, המשרד חייב להציג תוכנית מוכנות לחרום, לא ראיתי פרק כזה ואני מבקשת שיהיה פרק כזה.

נירה שפק: דבר שלישי: עיר עולים, אנחנו מכירים את ההחלטה שהייתה בתקופתו של דרעי.

נירה שפק: אני רוצה להדגיש שמדינת ישראל צריכה לשלם עבור שירותים ונכסים בדיוק כמו כל גוף אחר במדינה, זו עמדתי.

נירה שפק: ההחלטה שהתקבלה על הצמצום ב-2017 פוגעת בארבע ערים שכולן בדרום.

נירה שפק: אין הסדרה שם וזה אומר שהרשויות הללו לא יכולות לסגור תקציב לשנה הקרובה, הן באוויר, אני מבקשת ליזום דיון עם ראשי הרשויות ולסגור את הבעיה הזו שממש משפיעה על חיי התושבים.

איילת שקד: ננסה לעזור להם דרך תיקון עיוותים.

נירה שפק: אני מבקשת לקיים דיון בנושא העובדים הזרים לחקלאות, יש לזה משמעות - - - ואנחנו מאוד רוצים לסגור את הנושא.

נירה שפק: הנושא האחרון הוא החלטת ממשלה 566, החלטה מנובמבר 2020 לקידום עוטף עזה.

נירה שפק: לא יכולתי לראות יישום של ההחלטות הללו, אני מייצגת את עוטף עזה כראש השדולה לעוטף.

נירה שפק: בתוכנית יש פירוט תקציבי שלא ראינו במצגת, תודה רבה.

אלכס קושניר: תודה לנירה.

אלכס קושניר: ינון אזולאי, בבקשה.

ינון אזולאי: תודה, אני שמח שלא שמענו את המשפט: "מה עשיתם בארבע השנים האחרונות".

ינון אזולאי: השרה קיבלה משרד טוב ואני חושב שהיא אמרה את זה לא פעם, היא קיבלה אותו מדרעי והעיקר הוא להמשיך בקו הזה.

ינון אזולאי: השבוע התפרסם לגבי התוכנית בחריש לציבור החרדי, 13,000 יחידות דיור, בעצם במילה הכי פשוטה קברתם את התוכנית, יש אומרים שזרקתם אותה לכסיף.

ינון אזולאי: 13,000 משפחות שזה יכול לפתור לנו הרבה בעיות.

ינון אזולאי: מקרית גת העבירו את זה למקום לא נודע.

ינון אזולאי: אני חושב שזה ממשיך, זה אולי מה שחיזק את בנט אתמול להגיד שצריך לצמצם את הכוח של החרדים.

ינון אזולאי: האם זה חלק מדפוס פעולה או שזו תקלה של כל אחד בנפרד?

ינון אזולאי: אנחנו לא יכולים לוותר על מה שמגיע לציבור שלנו בזכות.

ינון אזולאי: גם קריית גת היום היא מרכז, היינו רוצים לגור עוד במרכז אבל אנחנו מוכנים לגור גם בפריפריה, אבל כאשר עבדו על תוכנית מ-2016, אני חושב שאין שום סיבה לקחת את החרדים ולזרוק אותם לכסיף.

ינון אזולאי: אני מבקש את התייחסותך או התנערותך מההתבטאות האומללה אתמול של ראש הממשלה לגבי הצורך בצמצום כוח החרדים.

ינון אזולאי: אם זה דפוס פעולה אז אשמח לשמוע.

ינון אזולאי: תודה עבור המצגת ועבור הפעילות.

אחמד טיבי: אי-אפשר לצמצם את כוח שלכם, אי-אפשר.

ינון אזולאי: כן ירבה וכן יפרוץ.

אלכס קושניר: יואב קיש, בבקשה.

יואב קיש: אני רוצה לפרגן על העברת הסמכויות לרשויות המקומיות, אני חושב שזה מהלך ראוי ונכון.

יואב קיש: גם נושא שינוי מנגנון הסוציו, להגדיר קריטריונים אחרים לטובת החוסן הרשותי שיפעל בצורה מדויקת יותר.

יואב קיש: יש שם לא מעט קשיים וכבר נגענו בזה בעבר.

יואב קיש: לגבי ערי החוף: אני חושב שזו תקלה שזה לא תוקצב, זה אולי להמשיך טעויות עבר, ואני לא אומר שאנחנו חפים מטעויות.

יואב קיש: נכון לתקצב את ערי החוף כי אנחנו לפני אסון.

יואב קיש: נושא הנגב: אנחנו בפני הסדרה או הפקרה, אני מדבר גם על שלושת היישובים שהיו בתוכנית הממשלה הקודמת.

יואב קיש: אפשר להסדיר אותם ואפשר להפקיר את הנגב.

יואב קיש: בעיני זה עומד על שלושה נושאים: חייבת להיות מפה של ההתכנסות, בלי מפה האירוע הזה מופקר לחלוטין כולל 80% מהאוכלוסייה הרלוונטית שצריכה להיכנס לאותם היישובים וגריעת קרקע - - -.

יואב קיש: יש פה הסדרה, צריך להסדיר ולא לחזור על טעויות ממשלות העבר מאז תקופת אריאל שרון ז"ל.

יואב קיש: חייבים לדאוג להסדרת הנגב.

יואב קיש: אמרת שאתם לא מתכננים שינויים בחוק קמיניץ.

יואב קיש: האם אתם מתכננים לחבר חיבורי חשמל למבנים שלא מאושרים תכנונית?

יואב קיש: שאלה אישית אלייך השרה, לא רואים אותך הרבה בכנסת, אני שמח שאת פה.

יואב קיש: יש חוק נורבגי וזה מאפשר לחזק את הממשלה על חשבון הכנסת.

יואב קיש: אפשר להתווכח אם זה טוב או רע אבל זה המצב.

יואב קיש: אני יודע שבממשלה הקודמת כשלא היית שרה, השר זאב אלקין לא היה מוכן ללכת להכשרת שלושת היישובים ללא הכשרת ההתיישבות הצעירה.

יואב קיש: האם את – את אלקין נשאל בנפרד – כמו השר אלקין בשבתו בממשלה הקודמת, מוכנה להתחייב שלא תסדירו את שלושת היישובים הבדואים בנגב אלא אם תסדירו גם את ההתיישבות הצעירה, בדיוק מה שהיה בממשלה הקודמת, תודה.

אלכס קושניר: תודה, יואב.

אלכס קושניר: חבר הכנסת גפני, בבקשה.

אחמד טיבי: מה זה העניין שלך חיבורי חשמל, יואב?

יואב קיש: אני שאלתי ואני רוצה תשובה.

אחמד טיבי: איזה שאלות על הבוקר.

יואב קיש: חבר הכנסת טיבי, אולי אתה היית צריך לשאול את השאלה.

יואב קיש: שאלתי ואני רוצה תשובה.

אחמד טיבי: אני אעביר את החוק.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, גבירתי השרה, אני מצטרף לשאלות שנשאלו על ידי חבריי מהקואליציה ומהאופוזיציה.

משה גפני: אני רוצה לדעת האם מה שאמרה חברת הכנסת אימאן ח'טיב יאסין לגבי הנושא הזה של המועצות האזוריות, זה אכן נושא בולט, יש יישובים שהם בסוציו אקונומי מאוד גבוה הסמוכים ליישובים שהסוציו שלהם הוא הנמוך ביותר.

משה גפני: ראיתי את זה כשייסדנו את חוק הטבות המס ליישובים, אני רוצה גם בזה לדעת, צריך לחוקק את החוק מחדש מכיוון שיש שינויים דרמטיים בגודל האוכלוסייה, במצב היישובים.

משה גפני: האם נתתם דעתכם על העניין הזה?

משה גפני: אני אז העברתי, במשרד הפנים זה עדיין לא קיים, אבל זה היה בחוק הזה, לתת מעמד ליישובים בעלי סוציו-אקונומי נמוך ששייכים למועצה אזורית אמידה.

משה גפני: האם אתם מטפלים בעניין של הטבות המס ליישובים, בגלל שזה יכול להתפרק והנזק שייגרם לפריפריה הוא נזק בלתי-רגיל.

משה גפני: יש לי עוד הרבה דברים לשאול אבל אוסיף רק שאלה אחת:

משה גפני: אמר את זה ינון ואני לא נרדמתי בגלל זה.

משה גפני: בקדנציה הקודמת הזמינו אותי לישיבות במשרד הפנים כדי לפתור את המצוקה של הציבור החרדי.

משה גפני: בעניין הזה משרד הפנים די מוביל ומשרד השיכון.

משה גפני: אני רוצה לדעת האם נתתם דעתכם על פתרון מצוקת הדיור לציבור החרדי.

משה גפני: לפי מה שהתרשמתי, ואמר את זה גם ינון, האם יש מדיניות אצלך, גבירתי, לצמצם את כוחם של החרדים ולהעביר אותם לכסיף?

משה גפני: חשוב לי שתגידי את זה ולא ככה בגלל שהפרוטוקול לא רואה את מה שאת עושה.

משה גפני: אצלנו יש רוגז גדול על האמירה הזאת בגלל שגם אם ראש הממשלה חושב שצריך לצמצם את כוחם של החרדים הוא עושה את זה בין כה וכה, הוא לא צריך להגיד את זה, חשוב לי לדעת כי את נמצאת איתו באותה המפלגה ואת שרת הפנים.

משה גפני: האם זה נכון שאמרו שלא שואלים כלל את הנציגים של הציבור החרדי יודעים את דעתו.

משה גפני: אנחנו מתנגדים לזה ויש לי הרבה סיבות לומר את זה.

משה גפני: האם את תומכת בלקחת את החרדים ממקומות מגוריהם ולזרוק אותם לכסיף בגלל שצריך לצמצם את כוחם של הנציגים החרדים.

אלכס קושניר: חבר הכנסת גפני, אתה כבר בנאום.

משה גפני: אני מסיים.

משה גפני: אולי נעבור לרע"מ ואז תתחשבו במה שאנחנו אומרים.

איילת שקד: אני אענה לפי הסדר: עובדים סיעודיים בפריפריה היא בעיה של כל המדינה.

איילת שקד: לפני הרבה שנים עובד סיעודי היה מגיע למשפחה, הוא היה יכול לעבוד רק באותה המשפחה.

איילת שקד: בג"ץ ביטל את הסכם הקבילה ולכן הרבה יותר קשה להביא עובדים ולגליל כי עובד מגיע לדימונה ורוצה לעבור לתל אביב, אז הוא עוזב את המשפחה בדימונה ועובר לתל אביב.

איילת שקד: עובד מגיע לשפרעם ולא מתאים לו אז הוא עובר לתל אביב.

איילת שקד: הפתרון בעניין הזה הוא לחלק את הארץ להרבה אזורים גיאוגרפיים.

איילת שקד: כך שעובד שמגיע לערבה או לאילת לא יוכל להגיע לתל אביב, הוא יצטרך להישאר במקומו.

יואב קיש: היום הוא עדיין לא יכול, תל אביב והערבה זה לא אותו אזור.

איילת שקד: יש שלושה אזורים וזה לא מספיק.

איילת שקד: אני רוצה לחלק את הארץ ליותר אזורים וכך העובדים יצטרכו להישאר באותו אזור.

איילת שקד: זה ייתן פתרון לפריפריה.

איילת שקד: נושא הערים המעורבות: אנחנו מביאים החלטת ממשלה ייעודית לערים המעורבות.

איילת שקד: בשומר החומות ראינו שיש שם בעיות קשות וייחודיות ואנחנו רוצים לטפל בערים הללו.

איילת שקד: מחר אהיה בעכו ונטפל גם בה.

עאידה תומא סלימאן: אפשר להבין למה הכוונה כאשר אומרים: "מטפלים בבעיות בעיר עכו", אני תושבת העיר.

איילת שקד: מחזקים את העיר, מחזקים את ראשי העיר מבחינת חינוך, תשתיות, משטרה, חוק וסדר.

איילת שקד: חוק איחוד משפחות נפל לצערי הרב כי האופוזיציה הצביעה נגד.

איילת שקד: אני מכינה נוהל שיחליף את החוק.

איילת שקד: הנוהל הזה יכלול גם בדיקות בטחוניות פרטניות וכשהנוהל הזה יפורסם וייכנס לתוקף אז נתחיל לבדוק הבקשות.

איילת שקד: כרגע הבקשות לא נבדקות מכיוון שאנחנו מחכים לסיום העבודה על הנוהל ולאישור המשפטי לאותו נוהל.

איילת שקד: הכוונה שלי אחרי התקציב היא להעביר חוק איחוד משפחות בנוסח שהוא עבר 18 שנים.

איילת שקד: זה היה חוק טוב וחשוב.

יואב קיש: עם הסיכומים עם רע"מ ומרצ?

איילת שקד: הסיכומים עם רע"מ ומרצ לא קשורים לחוק בשום צורה.

איילת שקד: החוק הוא מילה במילה כפי שהיה 18 שנים.

אוסאמה סעדי: אבל תמיד הייתה - - - אני לא מבין - - -

שמחה רוטמן: אם הם לא קשורים לחוק אז למה קיצרת את טווח החוק בהתאם לסיכומים איתם?

שמחה רוטמן: הם לא קשורים לחוק אז למה - - -

איילת שקד: חבר הכנסת אחמד טיבי שואל אם יש לו"ז.

איילת שקד: כרגע אין לו"ז אבל אנחנו עובדים על זה.

איילת שקד: זה יכול לקחת כמה חודשים.

אחמד טיבי: אתה מתמוגג מהתשובות.

יואב קיש: לא, אני רוצה לדעת מה הסיכומים עם רע"מ ומרצ ואין לי מושג, היא לא מוכנה - - -

שמחה רוטמן: זה לא קשור לחוק.

יואב קיש: היא לא מוכנה להתנער מזה, היא לא מוכנה לוותר עליהם.

שמחה רוטמן: - - - בעד החוק.

אלכס קושניר: אתם רוצים להפוך לסטנדאפ אז השרה לא צריכה להישאר בשביל זה.

אלכס קושניר: ביקשתם תשובות אז תקשיבו לתשובות.

שמחה רוטמן: בהמשך לשאלה שלי אני שואל שאלת המשך והיא מתעלמת.

איילת שקד: בשביל חבר הכנסת קיש וחבר הכנסת טיבי ששאלו את אותה השאלה: החלטת המשמהל שהביאה ממשלת נתניהו הקודמת על שלושה יישובים בדואים בנגב היא זו שנכנסה להסכם הקואליציוני והיא זו שאמורה להיות מובאת לממשלה כנוסחה האחרון.

יואב קיש: אבל הנוסח עוד לא הושלם.

יואב קיש: הייתה מפה שהיה צריך להכניס, היה את הנושא של 80%, אתם תכניסו את זה או לא?

איילת שקד: היה נוסח שסוכם עליו בממשלת נתניהו-גנץ.

יואב קיש: לא סוכם.

איילת שקד: אותו נוסח אמור לעלות להחלטת ממשלה.

יואב קיש: אתם מוותרים.

יואב קיש: אתם הולכים להפקרה ולא להסדרה.

איילת שקד: אני חושבת שמפות זה - - -

יואב קיש: תהיה מפה?

איילת שקד: מפה זה הכרחי.

יואב קיש: אוקיי.

איילת שקד: זה חלק מהתוכנית.

יואב קיש: ואת הולכת להתעקש כמו אלקין לגבי הסדרת ההתיישבות הצעירה?

איילת שקד: דקה, אחד אחד.

אחמד טיבי: האם תפעלי להכיר בעוד יישובים בדואים יותר מהשלושה שצוינו?

איילת שקד: התכונית של הממשלה כפי שהיא באה לידי ביטוי בהסכם הקואליציוני זה להביא את השלישה האלה.

איילת שקד: לגבי המצוקים בחופים: חבר הכנסת קיש צודק, מדובר בבעיה קשה.

איילת שקד: זה גם לא כסף קטן, זה כסף גדול.

יאיר הירש: לפני שנתיים הוקצו 60 מיליון שקלים לרשויות לטובות תכנון, רק 11% נוצלו.

יאיר הירש: הקומץ לא משביע את הארי, זה לא מספיק לכלום.

יאיר הירש: מדובר בהחלטה של מאות מיליוני שקלים.

יואב קיש: התחלנו בתכנון, עכשיו - - -

יאיר הירש: יש כרגע בעיה כפולה - - -

יואב קיש: זה לא יקרה עד שמלון יקרוס לנו לתוך הפרצוף, מה אתם רוצים שנגיד לכם?

יאיר הירש: כרגע אין גידול בנושא הזה בתקציב משרד הפנים.

יואב קיש: זה רע מאוד.

יאיר הירש: זה רע מאוד, וזה לא בסדר, אבל זה צריך להיות על חשבון משהו.

יאיר הירש: יש פה שמיכה וצריך לראות מה עושים איתה.

איילת שקד: אתה צודק שאנחנו צריכים ללחוץ על הרשויות לתכנן כי אפילו לא מתכננים את מה שאפשר.

נירה שפק: ביקשו דיון בוועדת הפנים בנושא הזה.

יואב קיש: היו דיונים מפה עד הודעה חדשה.

יאיר הירש: כרגע יש את המצוק הימי - --

אלכס קושניר: הנושא של המצוק הימי ברור, יש עוד תשובות.

איילת שקד: כלים לחברי מועצה: חבר הכנסת קרעי יצא אבל אני בהחלט מסכימה איתו בעניין הזה שצריך לאפשר עוד כלי עבודה לחברי מועצה.

איילת שקד: יש כמה הצעות חוק על השולחן.

איילת שקד: ישבתי עם חבר הכנסת הלוי אתמול בנושא הזה.

איילת שקד: אני מתכוונת לשבת עם הצוות המקצועי שלי שעשה עבודה בשנה האחרונה בעניין זה.

איילת שקד: אחרי שנשב ישיבה פנימית אצלי במשרד, חברי כנסת אחרים שיש להם ניסיון מעבודה ברשויות מקומיות מוזמנים להיפגש איתי, אשמח לעזרה בעניין.

איילת שקד: חבר שניר ברקת הלך, הוא פשוט אמר דברים לא נכונים.

איילת שקד: הממשלה הזאת משקיעה המון בנגב ובגליל.

איילת שקד: אם הוא היה מקשיב אז הוא היה שומע שאנחנו מקימים יישובים חדשים בנגב כדי שתבוא אוכלוסייה חדשה לנגב.

איילת שקד: חבר הכנסת ניר ברקת טועה טעות קשה, זו הטעות של ממשלה אולמרט מ-2008.

איילת שקד: ממשלת אולמרט ב-2008 הפסיקה לתכנן במרכז וחשבה שהיא תדחוף את האנשים לפריפריה והביאה להעלאת מחירים.

איילת שקד: חבל שחבר הכנסת ברקת לא למד את החומר.

איילת שקד: צריך לתכנן גם במרכז וגם בצפון, דרום, יהודה ושומרון וכל מדינת ישראל.

איילת שקד: אנחנו נמצאים במשבר דיור כזה חמור שפשוט צריך לתכנן ולבנות בכל הארץ.

איילת שקד: אנחנו גם המדינה המערבית היחידה שמכפילה את עצמה ב-20 שנים.

איילת שקד: זה דבר מבורך אבל נדרשות דירות.

איילת שקד: עיר עולים: את צודקת, הוויתור על עיר עולים יצר ברוך קשה למספר רשויות.

איילת שקד: אני בקשר עם אותם ראשי רשויות ואנחנו נמצא דרך לפצות אותם דרך תיקון עיוותים.

ל יאיר הירש: לגבי עיר עולים השרה קיבלה החלטה לפתוח את כל - - - צמצום פערים.

ל יאיר הירש: יש החלטה שחלק מערי העולים ייהנו כרגע מההחלטה - - -

משה גפני: אבל זה לא רק בדרום, זו רשימה ארוכה - - -

יאיר הירש: אמרתי: "כחלק".

יאיר הירש: היא התייחסה לארבע ערים.

משה גפני: זו בעיה קשה- - -

אלכס קושניר: המנכ"ל, הנקודה ברורה.

איילת שקד: הקלה לעובדים זרים בחקלאות.

איילת שקד: אני רוצה ונתתי הנחיה לבדוק איך אפשר להקל על העסקת עובדים זרים בחקלאות.

איילת שקד: בזמנו הצעתי לבטל פנסיה לעובדים זרים שבאים ממדינות שאין בהן פנסיה.

איילת שקד: יש עוד הרבה דברים שאפשר לעשות.

איילת שקד: נתתי דרקטיבה למשרד להקל בכל מה שאפשר.

משה גפני: הוועדה כאן ייסדה פטור מההיטל.

אלכס קושניר: נכון.

איילת שקד: נכון, זה חשוב מאוד.

איילת שקד: גפני, הטבות מס זה לא התחום שלי - - -

משה גפני: אבל זה הנושא של הפריפריה, שרת הפנים היא גורם מאוד משמעותי בעניין

איילת שקד: אז אני אשב על זה עם שר האוצר.

משה גפני: משרד הפנים היה שותף לדיונים האלה.

נירה שפק: בהקשר הזה חשוב לי לציין, מועצות אזוריות לדוגמה, בגלל שיש רשות חלשה ויישובים חזקים הם אפילו לא יכולים להתמודד על הטבות - - - הפער הזה הוא מובנה וחייבים לפתור אותו.

משה גפני: שרת הפנים, את חלק מהעניין הזה וזו החלטה של הממשלה.

משה גפני: אני, כשהבאתי את זה, ישבתי עם ראש הממשלה ושמונה שרים.

איילת שקד: אשמח שתסביר לי אחר כך, אני מוכנה לשמוע בשמחה.

משה גפני: בסדר גמור, טוב.

משה גפני: בגלל שזו הולכת להיות בעיה גדולה.

איילת שקד: בעניין החרדים: החרדים הם חלק חשוב ואינטגרלי ממדינת ישראל ואני חושבת שהם צריכים להיות גם חלק במאמץ הציוני ליישב את הנגב.

איילת שקד: אין שום סיבה, כמו שיש היום חרדים בערד - - -

משה גפני: עם כל הכבוד, שנהיה גם ברעננה וגם בנגב.

משה גפני: אני גרתי באופקים.

משה גפני: עכשיו את זורקת לכסיף.

ינון אזולאי: - - - יש בבאר שבע קהילות, יש בערד קהילות - - -

משה גפני: השאלה היא האם את מזדהה עם המילים שאמר ראש הממשלה שצריך להחליש את הנציגות החרדית.

משה גפני: פעם ראשונה ששמעתי דבר כזה בכנסת, שהוא רוצה להחליש חבר כנסת.

משה גפני: למה?

משה גפני: בגלל שאנחנו חרדים?

אלכס קושניר: חבר הכנסת גפני, הבהרת את עמדתך, תן לשרה לענות.

משה גפני: אני מאוד מכבד אותה, שתגיד האם זו גם עמדה.

אלכס קושניר: אתה לא נותן לה אפשרות.

איילת שקד: הציבור החרדי חשוב למדינה, אני חושבת שפוטנציאל הצמיחה של המדינה יגיע משילוב של חרדים במעגל העבודה.

איילת שקד: החרדים יושבים - - -

משה גפני: את נגד מה שראש הממשלה אמר על החרדים?

איילת שקד: גפני, אני חושבת - - -

משה גפני: למה את לא עונה?

משה גפני: את נגד מה שראש הממשלה אמר על החרדים?

משה גפני: זה עצבן אותנו.

איילת שקד: אני חושבת שבבני-ברק יש פוטנציאל אדיר של פינוי בינוי - - -

ינון אזולאי: אבל מה הקשר?

ינון אזולאי: אני שואל אותך אם יש תוכנית - - -

שמחה רוטמן: - - - כן או לא, מה השאלה המורכבת?

ינון אזולאי: - - - אני לא מקבל תשובה לדבר הזה.

איילת שקד: אני עונה ואתם לא נותנים לי להשלים משפט.

יואב קיש: לא ענית גם לנושא של ההתיישבות הצעירה.

איילת שקד: את ההתיישבות הצעירה צריך להסדיר בלי קשר.

יואב קיש: את לא מחברת את זה?

איילת שקד: רק שתדע, אני עשיתי בשבוע שעבר ישיבה עם חברת החשמל כדי למצוא פתרונות יצירתיים להקלה על היישובים.

איילת שקד: חברים מאביגיל, חוות גלעד.

יואב קיש: אבל אל תשימי את זה כתנאי לפני שאת מצביע על הקמת - - -

איילת שקד: אני עובדת על הסדרת ההתיישבות הצעירה בלי קשר לשום דבר.

שמחה רוטמן: סליחה שאני אומר: את מדברת ומדברת ולא אומרת כלום.

שמחה רוטמן: את תעשי - - -

אלכס קושניר: חבר הכנסת שמחה רוטמן.

שמחה רוטמן: הוא שאל אותך - - -

אלכס קושניר: חבר הכנסת שמחה רוטמן.

יואב קיש: היא לא רוצה לענות, זו זכותה.

אלכס קושניר: אבל היא אפילו לא מצליחה לענות כי אתם כל הזמן קוטעים אותה.

אלכס קושניר: אפילו לינון ולגפני היא לא הצליחה לענות כי אתם כל הזמן קוטעים.

יואב קיש: אני קיבלתי תשובה, היא לא מתכוונת - - -

אלכס קושניר: אז קיבלת תשובה, בסדר.

יואב קיש: נכון.

איילת שקד: בעניין כסיף ובעניין ערד, ובעניין הנגב ובעניין קריית גת: אנחנו עובדים כדי למצוא פתרונות דיור גם למגזר החרדי בכל מקום בארץ.

איילת שקד: זה שאנחנו רוצים להפוך את כסיף לעיר חרדית גדולה בנגב זה מעשה ציוני.

איילת שקד: החברה החרדית - - -

ינון אזולאי: אבל למה לקחתם את קריית גת - - -

משה גפני: תעני על קריית גת.

ינון אזולאי: למה זרקתם את זה?

איילת שקד: מחר השר אלקין יבוא לכאן, זה נושא שיווקי שנמצא באחריותו.

ינון אזולאי: הוא אמר לי לשאול אותך.

איילת שקד: אנחנו חושבים שקרית גת יכולה להביא פתרון - - -

משה גפני: זו החלטה של שניכם.

ינון אזולאי: זה לא נכון, יש - - -

איילת שקד: - - -

ינון אזולאי: איפה תביאי מקומות עבודה בכסיף?

ינון אזולאי: בקרית גת כבר יש.

משה גפני: אנחנו חברי כנסת חרדים, אבל אל תחשבי שאפשר לעבוד עלינו.

ינון אזולאי: כבוד השרה, זה לא בסדר, זה לצחוק עלינו וללכת.

משה גפני: אנחנו התנגדנו לכסיף.

ינון אזולאי: התייחסנו אלייך בצורה מכובדת ואת יורקת לנו בפנים כשאת אומרת לנו: "אני זורקת אתכם לנגב".

ינון אזולאי: זה מה שאתה אומרת.

איילת שקד: לא, זה לא מה שאמרתי.

ינון אזולאי: ציונות?

ינון אזולאי: אין בעיה, תשאירי את קריית גת, יש לנו מספיק משפחות גם לנגב.

ינון אזולאי: אם תביאי לנו גם בתל אביב נבוא גם לתל אביב.

איילת שקד: לא הקשבת למה שאמרתי, חבר הכנסת אזולאי.

איילת שקד: אמרתי שאנחנו בונים לחרדים בכל הארץ, בצפון ובדרום.

איילת שקד: גם בקרית גת יכולים לבוא.

איילת שקד: קריית גת - - -

משה גפני: זה לא - - -

איילת שקד: - - - וגם ערים אחרות במרכז.

איילת שקד: בבני-ברק יש פוטנציאל אדיר להגדיל את כמות הדירות בעזרת התחדשות עירונית וזה המקום הכי מבוקש בארץ.

משה גפני: על מה את מדברת, באמת.

יואב קיש: לא נתת להם תשובה.

אלכס קושניר: חברי הכנסת, יואב, מספיק.

יואב קיש: למה סגרתם חיבורי חשמל למבנים לא מופשרים.

משה גפני: לא נבנתה עיר לחרדים אז ההצעה היא כסיף.

אלכס קושניר: תודה רבה לשרת הפנים איילת שקד.

אלכס קושניר: תודה לחברים, יש לנו שש דקות לדבר עם המנכ"לים.

משה גפני: היא לא ענתה.

אוסאמה סעדי: כבוד המנכ"ל, במצגת יש פרק שמתייחס לפיתוח כלכלי ברשויות המקומיות ויש שם סכומים של 350 מיליון למועצות הערביות בדרום, 577 לצפון וכולי, בסך הכול זה עולה ל1.2 מיליארד.

אוסאמה סעדי: זה המשך של התוכניות.

יאיר הירש: זה הקודמות, זה רק פירוט על מה שהיה כבר.

אוסאמה סעדי: מתי מנצלים את הכספים הללו, אחרת זה הולך.

יאיר הירש: זה כבר של הרשויות, זה כבר של הרשויות.

אוסאמה סעדי: כמה נוצל מתוך זה?

יאיר הירש: אחת הבעיות היא הניצול הנמוך, לפחות בכל מה שקשור ברשויות הבדואיות.

יאיר הירש: עשינו על זה ישיבה עם מנכ"לית משרד הרווחה שהם אחראיים על כל נושא הבדואים.

יאיר הירש: יש אחוז ניצול מאוד נמוך וחלק מהרצון לתקן את הדברים בהחלטה החדשה, 923, לראות איך מנצלים את התקציב.

יאיר הירש: זה תקציב שהיה קיים וצריך לראות איך מנצלים אותו אבל זה כבר לא תלוי בנו.

אוסאמה סעדי: ישנן החלטות של ועדות גיאוגרפיות בהסכמה.

אוסאמה סעדי: זה כבר חודשים רבים וזה מעכב את תוכניות המתאר.

אוסאמה סעדי: אני מדבר על עראבה ומשגב.

אוסאמה סעדי: למה זה מתעכב?

אימאן ח'טיב יאסין: לא רק אתה פנית, יש הרבה פניות בנושא ולצערי - - -

יאיר הירש: נעשה סדר: בוועדות הגיאוגרפיות יש היום דיונים - - - 140 נשארו.

יאיר הירש: קיבלנו דברים פתוחים, זה תהליך - - -

ינון אזולאי: יש גם תהליכים שהיועץ המשפטי לא אישר לפתור אותם.

אוסאמה סעדי: - - - ממשלות מעבר, אבל עכשיו - - -

יאיר הירש: חלק מהעיכובים נבעו מתקופת הבחירות ואי-אפשר היה לקבל החלטה.

יאיר הירש: הבחירות נגמרו ויש ממשלה חדשה כבר שלושה חודשים.

יאיר הירש: אנחנו עובדים במרץ לצמצם את הפער הזה.

יאיר הירש: רק השבוע קיימנו פגישה נוספת עם שר השיכון כדי לחבר בין השיווקים לבין הדברים שמעכבים.

יאיר הירש: מדובר כרגע במספר יחידות לא גבוה שמעכב שיווקים.

אלכס קושניר: אין ספק שהתכנון כרגע נדרש להרבה דברים.

אלכס קושניר: אנחנו עובדים במרץ והדברים מאוד מצטמצמים.

אלכס קושניר: גם בנושא חלוקת ההכנסות שעלה בחלק מהפגישות זה משהו שנבחן בראייה כוללת, אזורית, לראות איך מצרפים עוד רשויות מכל המגזרים וגם מהמגזר הערבי לטובת חלוקת הכנסות טובה.

אוסאמה סעדי: אפרופו חיזוק רשויות, מה קורה עם ההכרזה על כפר כנא כעיר?

אוסאמה סעדי: יש המלצה והייתה ועדה.

יאיר הירש: אני מכיר את ההמלצה, זה חלק מהדברים שיעלו בקרוב.

ינון אזולאי: לגבי תוכנית החומש, היא מתוקצבת, השאלה היא מאיזה מקומות היא מתוקצבת?

יאיר הירש: תוכנית 923, כרגע יש תקציב ייעודי של - - -

אלכס קושניר: חברים, אנחנו צריכים לנעול את הישיבה כי המליאה מתחילה.

אלכס קושניר: תודה רבה, הישיבה נעולה.