הוועדה המיוחדת לענייני החברה הערבית, כנסת 24, פרוטוקול מספר 5, 2021-10-11 12:15

מנסור עבאס: צהריים טובים לכולם, אנחנו פותחים את ישיבת הוועדה המיוחדת לענייני החברה הערבית.

מנסור עבאס: זו ישיבתנו הראשונה לאחר חזרתנו מהפגרה והבחירה של כולנו היא להתחיל לדון בתוכנית החומש הכלכלית-חברתית.

מנסור עבאס: בשלב ראשון אנחנו נתמקד בנושאים העיקריים.

מנסור עבאס: כבוד השרה מירב כהן אתנו, גם יעל המנכ"לית וחסאן, שמוביל את הרשות לפיתוח כלכלי, ושאר החברים.

מנסור עבאס: המטרה הראשונה שלי הייתה לחשוף את חברי הכנסת לעבודה האדירה שנעשתה בחודשים האחרונים, גם לקבל הערות, גם לתת לכם הזדמנות להגיד את דבריכם וגם, כגוף מפקח על עבודת הממשלה, מן הראוי לקיים דיון מקדים לפני שכל התוכנית תתבשל ותתקבל בהחלטה.

מנסור עבאס: אחר כך נשמע את חברי הכנסת.

מנסור עבאס: אני כמובן עוקב אישית אחרי התוכנית.

מנסור עבאס: התוכנית הזאת, ותוכניות נוספות אחרות, הן פרי עבודה שהחלה מיומה הראשון של הממשלה, חלק מההסכמים הקואליציוניים, אחר כך זה עבר להחלטות ממשלה 291 ו-292 ששמו את המסגרת הכללית של התוכנית.

מנסור עבאס: היום, בהובלת המשרד לשוויון חברתי ואגף התקציבים, אנחנו מנסים לסגור את הפרטים האחרונים של התוכנית.

מנסור עבאס: ישנם אתגרים נוספים לסיום המלאכה אבל אנחנו בטוחים שנצליח לעשות זאת בשבועיים הקרובים.

מנסור עבאס: ואז נתכונן לאירוע החשוב השני, שהוא העברת תקציב המדינה 2022, שמתוכו אנחנו אמורים למצוא את החלק היחסי של תוכנית החומש.

מנסור עבאס: קיימנו דיונים בעבר על התוכניות של הנגב ושל הצפון שהיו – 922, 2397 – הישובים הבדואיים בצפון, 1480, וגם של הישובים הדרוזיים והצ'רקסיים.

מנסור עבאס: אנחנו נמשיך ללוות את מה שנשאר מהתוכניות האלה כדי לוודא שכל המשאבים שהוקצו בתוכניות אכן הגיעו ליעדם והעבודות מתבצעות.

מנסור עבאס: אבל גם למדנו את הקשיים והחסמים שיש בתוכניות עצמן.

מנסור עבאס: במשך שנים דיברו על הסכומים בתוכנית החומש, המשאבים שיש שם, הרבה דברים שלא התבססו על עבודה אמיתית, ולכן צצו באוויר הרבה דברים לא אמיתיים.

מנסור עבאס: אנחנו כמובן קיימנו ישיבה עם הרשות לפיתוח כלכלי ועם השרה על התוכניות שהיו, אנחנו יודעים בדיוק איפה אנחנו עומדים ולכן המשימה שלנו היא להשלים את מה שלא הושלם בתוכניות שהיו ולהתקדם הלאה.

מנסור עבאס: נשים לב שבגיבוש התוכניות העתידיות אנחנו צריכים לוודא שהתוכניות אכן ישימות ושכל המשאבים ינוצלו במסגרת הזמן שנקבעה.

מנסור עבאס: אני מקדם בברכה את השתתפותו של חברי מודר יוניס, ראש המועצה המקומית ערערה אבל גם בכובע של ראש ועד ראשי הרשויות.

מנסור עבאס: אנחנו עובדים ביחד, מקדמים את הנושאים ביחד.

מנסור עבאס: לכולם ברור שהרשויות המקומיות הן האמצעי העיקרי דרכו אנחנו מנצלים את התקציבים לטובת החברה הערבית.

מנסור עבאס: אנחנו נפתח את הישיבה בדברי השרה מירב כהן, שאני באמת רוצה להודות לה על המאמצים שהיא עושה, מובילה את המשרד בצורה מצוינת.

מנסור עבאס: אנחנו עובדים ביחד כדי לקדם את התוכניות.

מנסור עבאס: המשימה שלנו כרגע היא להעביר את התוכנית, להעביר את תקציב המדינה, ולאחר מכן המשימה תהיה בשלב הביצוע, המעקב והבקרה אחר יישום ההחלטות.

מנסור עבאס: בבקשה, מירב.

מירב כהן: תודה רבה.

מירב כהן: זה דיון חשוב מאוד ויש לנו פה כברת דרך לעשות.

מירב כהן: אני מקווה מאוד שבחודש הקרוב זה יובא לאישור הממשלה ואחר כך תהיה לנו דרך סיזיפית מאוד של ביצוע.

מירב כהן: כמו שאומרים אצלנו, אלוהים נמצא בפרטים הקטנים כי צריך לבצע את זה בצורה מדויקת ואפקטיבית.

מירב כהן: אני מקבלת הרבה פידבק על כך שהתוכנית היא בהיקפים מאוד גדולים, 30 מיליארד שקלים.

מירב כהן: זה נכון שזה היקף תקדימי והיסטורי שמדינת ישראל משקיעה אבל האמת שהפערים הכלכליים והחברתיים הם כל כך גדולים בחברה הערבית שברור לי שגם עם זה אנחנו נצטרך להמשיך גם ביום שאחרי.

מירב כהן: אפילו זה לא יסגור לחלוטין את הפערים ויהיו לנו עוד אתגרים רבים להתמודד איתם.

מירב כהן: הפערים הם באמת מאוד-מאוד גדולים והתוכנית הזו בעיניי נותנת מענה לדברים מאוד בסיסיים, מאוד מתבקשים, שלכל בן-אדם במדינת ישראל יש את הזכות לקבל – אם זה הנגשה של קופות חולים, אם זה לחבר רשויות למערכת ביוב, אם זה לספק קווים של תחבורה ציבורית נורמלית.

מירב כהן: זה דברים שאני חושבת שכל בן-אדם שחי במדינה הזו היה רוצה שלכל אחד תהיה גישה לדברים הבסיסיים האלו.

מירב כהן: אני באמת מרגישה שלקדם את התכנית הזו זה אינטרס של החברה הישראלית כולה כי בסוף במקום שיש פחות עוני, שיש לאנשים עבודה, שיש לאנשים מערכת חינוך טובה, אז פחות מתדרדרים לפשיעה, פחות מתדרדרים לאלימות, וזו כן סוגיה שכלל הציבור מבין למה היא מסוכנת למדינת ישראל.

מירב כהן: אז בעיניי התוכנית הזו היא בגדר הקדמת תרופה למכה.

מירב כהן: במקביל לעבודה שלנו יש צוות שמתעסק באלימות – בעיניי אם הגענו כבר לאלימות אז נכשלנו, אבל במקביל יש את סגן השר יואב סגלוביץ' שמרכז את הצוות בנושא האלימות ושם באמת מתעסקים באיך נעשה חקיקה שתאפשר יותר ענישה ואיך נטפל בכך שלא נשים את כספי המכרזים ברשויות המקומיות ובסוף זה יגיע לארגוני פשיעה, איך אנחנו מתמודדים עם השוק האפור, איך אנחנו נלחמים כלכלית בארגוני פשיעה, איך אנחנו מונעים זליגה של נשק מהצבא.

מירב כהן: הכול בסוף משלים אחד לשני.

מירב כהן: התפקיד שלנו הוא לייצר תקווה לאנשים, אופק, חיים באיכות סבירה במדינת ישראל.

מירב כהן: אנחנו מאמינים שזה ימגר בצורה הכי אפקטיבית ולטווח הכי ארוך את תופעת האלימות, אבל בגלל שאנחנו מתמודדים עם מצב נתון יש במקביל גם צוות שעושה עבודה חשובה מאוד בנושא האלימות.

מירב כהן: חבר הכנסת עבאס, אני באמת רוצה להגיד לך תודה גם על שיתוף הפעולה וגם על הגיבוי הפוליטי שאתה נותן לתוכנית הזו.

מירב כהן: אנחנו מתמודדים יום-יום עם הרבה מאוד אתגרים כי אנחנו לא מבקשים רק תקציבים בתוכנית הזאת.

מירב כהן: אנחנו מבקשים גם לשנות כללי משחק, שגם שאחרי שהתקציב ייצא ויושקע ויסללו לצורך העניין את אותו כביש או יעשו עוד קווי אוטובוס, אנחנו מבקשים שהחלוקה של המשאבים בישראל תהיה יותר הוגנת ושוויונית ואנחנו נתקלים בהרבה אתגרים.

מירב כהן: בעבודה משותפת ועם הרבה גיבוי פוליטי אני חושבת שזה באמת הופך את התוכנית הזו למה שהיא.

מירב כהן: אני מאוד מאמינה במוצר שאנחנו עובדים עליו.

מירב כהן: אנחנו מתכננים החודש להביא את זה לממשלה.

מירב כהן: עם חלק גדול מהמשרדים אנחנו כבר סגורים, עם חלק עדיין יש עוד מחלוקות, אבל אנחנו נעמוד בדד-ליין הזה ונביא תוכנית מצוינת, בעיניי, לממשלה ושבאמת תייצר עוד הזדמנויות לאנשים שחיים בישראל.

מירב כהן: תודה רבה ותודה גם לוועד ראשי הרשויות, שהם שותף חשוב שלנו בתוכנית הזו, כי בסוף-בסוף הרשות המקומית היא זו שמוציאה את הדברים אל הפועל.

מירב כהן: לכן הפידבק שאנחנו מקבלים מכם הוא פידבק מאוד מלמד וחיוני.

מנסור עבאס: תודה לך, מירב.

מנסור עבאס: אני רוצה לאחל שלא נצטרך בשנים הבאות תוכניות חומש.

מנסור עבאס: התקווה שלי, ואנחנו נדאג לעשות את זה בשנים הבאות, היא לשריין לנו בתוך תקציב המדינה את המקורות שאמורים לממן את הפרויקטים השונים והתחומים השונים ולא נצטרך תוכנית חומש בפני עצמה.

מנסור עבאס: לשם כך אנחנו צריכים הרבה עבודה, שינויי דפוסי חשיבה וקביעת מדיניות אבל זה יהיה לאט-לאט.

מנסור עבאס: כפי שאמרה השרה מירב, אנחנו בשלב מעבר כך שתוכנית החומש תבוא ותיתן מענה לצרכים המיוחדים של החברה הערבית ובהמשך כל אותם תקציבים תוספתיים יהפכו לחלק מבסיס התקציב ונוכל גם להתרכז בדיון מסביב לתקציב המדינה עצמו ולא רק במשהו ספציפי שאנחנו מחפשים אותו בפינצטה.

מנסור עבאס: יעל, מנכ"לית המשרד לשוויון חברתי, בבקשה.

יעל מבורך: אני אגיד קודם לגבי העבודה על התוכנית.

יעל מבורך: העבודה על התוכנית במשרד וברשות העלתה הילוך בחצי השנה האחרונה.

יעל מבורך: היו לנו כ-12 צוותים שעסקו בנושאים שונים, שבנו את עבודת המטה יחד עם כל הגורמים הרלוונטיים, גם הנושא של הייטק, גם הנושא של צעירים, גם בנושא של הכלה פיננסית, תעסוקה וצוותים נוספים.

יעל מבורך: יש לנו 30 משרדי ממשלה וגופים אחרים שאנחנו עובדים איתם, לכל אחד מהם יש פרק ובכל אחד הובעו הפערים של החברה הערבית למול כלל האוכלוסייה, זוהה הפער, נקבעו יעדים – בכל אחד מהפרמטרים נקבע היעד אליו יש להגיע – ותוכנית העבודה איך לצמצם את הפער הזה.

יעל מבורך: אחד הלקחים הגדולים שהיו לנו בתוכנית 922 היה שהתקציב הוא חשוב אבל הוא לא מספיק בשביל לסגור את הפערים ולכן יש צורך לתקן לפעמים חוזרי מנכ"ל, לפעמים חקיקה, לפעמים כללים של סבסוד.

יעל מבורך: איך להגיע לצמצום הפערים דורש שינוי מבנה העבודה הממשלתי ועל כך היה הפוקוס שלנו בעבודת המטה הזו.

יעל מבורך: האוכלוסייה שתיהנה מההחלטה כוללת גם את היישובים הערביים ואת היישובים הבדואים בצפון.

יעל מבורך: היא נותנת התייחסות גם למועצות אזוריות מעורבות, בהן יש ישובים ערביים או בדואים בתוך המועצה האזורית, ולראשונה ההחלטה הזו גם תכסה או תסייע בהיבטים מסוימים גם לערים מעורבות.

יעל מבורך: בכך אנחנו בעצם הגדלנו את האוכלוסייה שתוכל ליהנות מההחלטות שיהיו בתוכה.

מופיד מרעי: לא כולל את הישובים הדרוזיים והצ'רקסיים.

יעל מבורך: נכון, זו נקודה חשובה.

יעל מבורך: מבחינת האומדן התקציבי, המסגרת שלנו היא 29.5 מיליארד שקלים, מחציתם מתוך משרדי הממשלה.

יעל מבורך: כמו שאתה אמרת, הדרך שלנו לוודא, א', שהמשרדים מקצים את מה שהם צריכים להקצות לחברה הערבית ואף מגדילים את ההקצאה הזו, ובתוספת לזה אותו מאצ'ינג תוספתי, מביאים להגדלה פרמננטית, קבועה, שתישאר גם אחרי החומש בתוך משרדי הממשלה.

יעל מבורך: בנוסף לזה יש תוכנית נפרדת בנושא האלימות וגם תוכנית נפרדת לנושא הכבישים העירוניים בחברה הערבית, אנחנו כרגע מתמקדים פה במסגרת אותם 30 משרדי ממשלה בתחומים שונים.

יעל מבורך: לחברה הדרוזית והחברה הבדואית בדרום, עם הבעיות השונות והנושאים השונים שצריך לטפל בהם, יגיעו בנפרד.

יעל מבורך: אני חושבת שאחד הדברים שמאפיינים את התוכנית הזו הוא שהנושאים החברתיים לא היו נוכחים מספיק בתוכנית הקודמת.

יעל מבורך: התוכנית הקודמת הייתה רובה תוכנית של תשתיות.

יעל מבורך: אכן נעשתה קפיצת דרך מאוד משמעותית בסגירת פערים בתשתיות, גם בקווי האוטובוס, גם בתשתיות ביוב, גם בתכנון.

יעל מבורך: באמת היה הרבה פוקוס שהניב פירות בתחומים האלה, אבל תחומים שאנחנו חושבים שהם חשובים, כמו סגירת הפערים בבריאות, כמו חינוך על-יסודי, תחום הרווחה ומנגנונים נוספים, נמצאים פה עכשיו בתוכנית הראשונה.

יעל מבורך: עוד התוכנית תעסוק, חוץ מהנושא החברתי, גם כמובן בנושא התשתיות, בנושאי תכנון ודיור עם יעדים יחסית אגרסיביים, בנושא השלטון המקומי ובפיתוח כלכלי, תעסוקה ומקורות הכנסה כלכליים לרשויות המקומיות, שבסופו שכבר מספקות שירותים טובים יותר לאזרחים שגרים בהן, שזה פער שכל אחד מרגיש ביום-יום שלו.

יעל מבורך: זו הייתה סקירה כללית, אני מעבירה עכשיו לחסאן, ברשותך, את רשות הדיבור כדי להציג חלק מהנושאים יותר לעומק, ואז נגיד מילה על עשרת הימים שלפנינו.

חסאן טואפרה: תודה ליושב-ראש על הדיון.

חסאן טואפרה: אני מזכיר שהיינו פה גם לפני מספר חודשים, הצגנו בתחילת הדרך את הנושאים שאנחנו מזהים שאנו רוצים לטפל בהם, גם הצגנו לוועדה את הפערים הגדולים בכל אחד מהתחומים אז אנחנו לא נחזור עליהם.

חסאן טואפרה: כמו שאמרה המנכ"לית, הכנסנו מספר תחומים חדשים משמעותיים, שגם שם הדיונים מול המשרדים לוו בעבודה לא רק להקצאת תקציבים, גם לשינוי חלק מהמנגנונים של עבודת המשרד מול החברה הערבית, שזה גם חלק מהאתגר המשמעותי מול המשרד באופן כללי.

חסאן טואפרה: הנושא הראשון שאני רוצה להתייחס אליו הוא הנושא של החינוך בחברה הערבית.

חסאן טואפרה: זה אחד הנושאים הכי משמעותיים שהשקענו בו מאמץ ואני חושב שגם הנושא הכי חשוב שצריך להשקיע בו גם בשנים הקרובות.

חסאן טואפרה: הוא אבן פינה להרבה מהתחומים האחרים.

חסאן טואפרה: הייתה עבודה אינטנסיבית מול משרד החינוך, מול משרד האוצר, ועד ראשי הרשויות, החברה האזרחית וגורמים נוספים, התכנסנו למספר ימי עבודה מרוכזים גם כדי להתוות אסטרטגיה לנושא של החינוך בחברה הערבית.

חסאן טואפרה: בעשרות השנים האחרונות לא הותוותה אסטרטגיה ברורה במשרד החינוך לנושא של החברה הערבית ובאמת עשינו תהליך היוועצות מאוד רחב, גם בסוגיות של החינוך הבלתי פורמלי, כולל הפקת לקחים מ-922 ואיפה הצלחנו ואיפה פחות הצלחנו.

חסאן טואפרה: יש פה מספר מיקודים שאנחנו רוצים להביא במסגרת החלטת הממשלה.

חסאן טואפרה: התקציבים עוד לא סגורים מול המשרד, אנחנו מקיימים איתם עוד שיח לגבי התקציבים, אבל אנחנו מדברים על נושא התשתיות בחברה הערבית, הוא נושא אקוטי, סגירת הפערים.

חסאן טואפרה: הנושא הכי חשוב בעינינו שצריך לטפל בו בצורה מאוד מובהקת הוא הנושא של העלאת איכות ההון האנושי במערכת החינוך בחברה הערבית.

חסאן טואפרה: יש פערים מאוד גדולים בהון האנושי בחברה הערבית לעומת החברה היהודית – מדברים פה על המורים והמנהלים – וצריך לראות את הדרכים הכי נכונות לייעל את תהליכי השיבוץ, להעלות את איכות ההון האנושי וגם לתמרץ ולא לשחוק עוד את מעמד המורה היום, כמו שקיים בתוך החברה הערבית.

חסאן טואפרה: אנחנו כן מזהים שבכל המבחנים הבינלאומיים יש פערים ברמת המוכנות של התלמידים למיומנויות של המאה ה-21.

חסאן טואפרה: מערכת החינוך בחברה הערבית בחלקה נשענת על תהליכי שינון, פחות על תהליכי מיומנות ופחות למידה לערכים וזהות ואנחנו כן רוצים להכניס את הדברים האלה כחלק מפיתוח התכנים במסגרת משרד החינוך.

חסאן טואפרה: יש דגש מאוד חזק על הנושא של שיפור השפות, גם העברית וגם הערבית, במסגרת תוכנית החומש הבאה, וגם הכניסה לתוך קידום החינוך הקהילתי.

חסאן טואפרה: אנחנו רוצים לראות את החינוך הבלתי פורמלי חלק מבית הספר, בית הספר יהפוך להיות גם בית ספר קהילתי.

חסאן טואפרה: דגש נוסף שאנחנו שמים בתוכנית החומש הוא תופעת הנשירה.

חסאן טואפרה: אמנם משרד החינוך מציג נתונים של הפחתת הנשירה הגלויה בחברה הערבית וכמעט נגמרו הפערים, אבל אין ספק שיש נשירה סמויה מאוד-מאוד משמעותית, שעוד התרחבה בתקופת הקורונה, ואנחנו רוצים לטפל בה גם באמצעות פיתוח דרכים לראות איפה התלמידים נמצאים בתקופת הלימודים.

חסאן טואפרה: יש דגש מיוחד על נושא מחלקות החינוך.

חסאן טואפרה: אני חושב שחשוב מאוד לחזק אותן.

חסאן טואפרה: יש להן תפקיד מאוד משמעותי בהקשר הזה.

חסאן טואפרה: אנחנו מייצרים מודל דיפרנציאלי לעבודה מול מחלקות החינוך.

חסאן טואפרה: הנושא של האלימות נדון במסגרת אחרת, אני פשוט רוצה להתמקד בנקודות העיקריות של התוכנית.

חסאן טואפרה: נושא החינוך הוא נושא מאוד מורכב, גדול, נפרט עליו כמובן בהמשך, כשנסגור את התוכנית באופן מלא, גם תקציבים, ונראה גם את מדדי התוצאה.

חסאן טואפרה: כשאנחנו מדברים על סגירת פערים בתחום החינוך נבחן גם את המדדים המתאימים.

חסאן טואפרה: נושא הבריאות הוא נושא שלא היה ב-922 ונושא שלא טופל אף פעם עם תוכנית ייעודית לחברה הערבית.

חסאן טואפרה: מדובר בנושא מאוד-מאוד חשוב.

חסאן טואפרה: קל לנמק למה הוא לא נכנס לפיתוח כלכלי אבל אין ספק שאיכות חיי האנשים ופחות תחלואה זה נושא שצריך לטפל בו, קודם כל בהיבט החברתי והערכי וגם בנושא הכלכלי.

חסאן טואפרה: פריון העבודה בחברה הערבית נפגע גם בגלל תאונות עבודה, גם תחלואה קשה בגילאי העבודה, ולכן אנחנו גם מטפלים בנושא הזה בצורה משמעותית.

חסאן טואפרה: התוכנית סוכמה עם משרד הבריאות.

חסאן טואפרה: מדובר בתוכנית בהיקף של 650 מיליון שקל, כאשר משרד הבריאות שם 300 מיליון שקל ואנחנו שמים תקציב תוספתי של 350 מיליון שקל.

חסאן טואפרה: כל התקציבים האלה הם תקציבים חדשים, זה לא תקציב שהיה וממשיך, זו פשוט תוכנית חדשה לגמרי עם כל המשמעויות שלה.

חסאן טואפרה: עבדו עליה מאוד קשה בשנים האחרונות.

חסאן טואפרה: כמאה אנשים מהחברה הערבית היו שותפים לגיבוש התוכנית, כולל עכשיו, אגב, בשלב היישום.

חסאן טואפרה: הקמנו ועדת היגוי ליישום שכוללת אנשים מהחברה הערבית, רופאים, אנשי קהילה, עמותות חברה אזרחית ששותפות לתהליך היישום.

חסאן טואפרה: הכול ייבנה ביחד.

חסאן טואפרה: מרכיבי התוכנית העיקריים מתמקדים בתחלואות שנמצאות בפערים גדולים מול החברה היהודית, גם בסוכרת והשמנה, גם בנושאים של אורח חיים, של עישון ומחלות ריאה, של איתור מוקדם בתחום בריאות האישה, בריאות הנפש ותמותת תינוקות.

חסאן טואפרה: אלה נושאים שאנחנו רוצים להתמקד בהם בחומש הבא ועם יעדים מאוד ברורים לסגירת הפערים, אך לא נוכל לסגור את 100% מהפערים, מדובר פה בפערים אדירים.

חסאן טואפרה: חלק מהתחלואות פה הן פי שלושה מהחברה היהודית, אנחנו רוצים לסגור מהותית את הפערים, אנחנו לא נצליח לסגור את כולם אבל אנחנו בדרך הנכונה.

חסאן טואפרה: מדובר פה בתוכנית שנותנת מענה הוליסטי.

חסאן טואפרה: היא לא רק תוכנית שנותנת מבחני תמיכה לקופות חולים.

חסאן טואפרה: יש פה גם היבטים של תשתיות, גם מבחני תמיכה, גם תקנים של כוח אדם במערכת הבריאות שבסוף יהיו, גם ייעוץ, גם קמפיינים, בכל ההיבטים שלה והיא מאוד מדידה.

חסאן טואפרה: יוקם גם צוות יישום.

חסאן טואפרה: זה אחד הדברים שהפקנו כלקח מתוך התוכנית, שבסוף אנחנו צריכים שיהיו אנשים מוכוונים ליישום התוכנית.

חסאן טואפרה: אז בתוך משרד הבריאות יוקם מטה יישום לתוכנית שהוא מעבר לוועדת ההיגוי, שהיא כבר נקבעה במסגרת ההחלטה.

חסאן טואפרה: זה היה הנושא של הבריאות.

חסאן טואפרה: הנושא הבא שאני רוצה לפרט עליו הוא נושא הספורט בתוך משרד התרבות והספורט.

חסאן טואפרה: אנחנו קרובים לסגור בנושא התרבות אבל אני רוצה רגע להתמקד בנושא הספורט.

חסאן טואפרה: נושא זה טופל במסגרת החלטת 922 אבל לא ניתנו לזה תקציבים תוספתיים, מה שכן חסם חלק מהפיתוח אבל כן הייתה התקדמות מאוד משמעותית ב-5 השנים האחרונות.

חסאן טואפרה: ספורט הוא קצת מרכיב ממשיך לתחום של הבריאות אבל גם תחום בפני עצמו.

חסאן טואפרה: בסוף אנחנו רואים את המשלחות האולימפיות – דווקא בממשלה במשלחת הפראולימפית היו הישגים לחברה הערבית אבל במשלחת האולימפית הרשמית היה פחות ייצוג לחברה הערבית, אפשר להגיד בכלל.

חסאן טואפרה: אפשר לפתח ספורטאים מצטיינים בחברה הערבית, הם יכולים להשתתף גם במשלחות הלאומיות ואנחנו רוצים שהדבר הזה גם יקרה.

חסאן טואפרה: אז יש פה שני דברים שהם כותרת מרכזית בהחלטה הבאה:

חסאן טואפרה: קודם כל אנחנו משקיעים אינטנסיבית בפריסת מתקנים – צריך עוד לרצף את היישובים במתקנים, גם בריכות שחייה, גם מגרשים, גם אולמות ספורט.

חסאן טואפרה: אבל אנחנו לא עושים את זה בדרך של להוציא קול קורא ולמנוע מרשות שאין לה יכולת לשלם, אנחנו כן רוצים להפחית חסמים.

חסאן טואפרה: שמנו חלק מהתקציב להפחתת חסמים, להכשרת חלק מהקרקע, להפחתת המאצי'נג של הרשויות, לראות איך אנחנו פותרים את החסמים כך שבסוף יהיה מגרש, לא עוד קולות קוראים שהניצול שלהם נמוך.

חסאן טואפרה: אז יש פה סכום מאוד משמעותי למתקנים.

חסאן טואפרה: סכום מאוד משמעותי נוסף הוא לקרן לספורטאים הישגים.

חסאן טואפרה: ספורטאים מצטיינים בחברה הערבית יוכלו לזכות בקרן מלגות שתהיה דרך מכון וינגייט, יוכלו לפתח את היכולות הספורטיביות שלהם ולהשתתף גם בספורט תחרותי בעולם.

חסאן טואפרה: בסוף אנחנו גם שומרים על הספורט בתוך הרשויות, גם סל הספורט וגם הדברים האחרים, והגדרנו גם את התקציבים לעולם הספורט בתוך החברה הערבית.

חסאן טואפרה: עולם התרבות – אנחנו קרובים לסגור, נפרט עליו כשנגיע לשם.

חסאן טואפרה: הנושא הבא שאני רוצה להתייחס אליו זה נושא ההייטק והחדשנות.

מופיד מרעי: לפני שאתה עובר.

מופיד מרעי: דיברת על ספורט ותרבות – כל הסעיף דיבר על ספורט, שורה אחת על תרבות?

מופיד מרעי: התרבות היא הרבה יותר חשובה, במיוחד במצב הקיים היום.

מופיד מרעי: בלי תרבות לא נוכל להתקדם.

חסאן טואפרה: ברור לי.

חסאן טואפרה: במסגרת הנושאים שהראיתי קודם יש הרבה נושאים, יש 30 פרקים עם כל כך הרבה נושאים, אפשר לפרט על כל אחד מהם הרבה יותר.

חסאן טואפרה: אני יכול להגיד שבתחום התרבות אנחנו מאוד קרובים לסיכום.

חסאן טואפרה: תהיה תוכנית בתחום התרבות, תוכנית מאוד משמעותית שתיתן גם מענה למגוון היבטים.

חסאן טואפרה: אנחנו צריכים להביא את זה בימים הקרובים ונוכל לפרט.

מופיד מרעי: במיוחד למיגור האלימות בתרבות.

חסאן טואפרה: תהיה גם תוכנית של תרבות בתוכנית, אנחנו פשוט מתמקדים כרגע בדברים שכבר מסוכמים ואנחנו יכולים לפרט עליהם.

חסאן טואפרה: יש פה מספיק חומר, אפשר לפרט על עוד דברים שאתם רוצים לשמוע עליהם.

חסאן טואפרה: אין בעיה.

חסאן טואפרה: נושא ההייטק בחברה הערבית הוא נושא שאנחנו גם מביאים אותו לוועדה ורוצים לפרט עליו.

חסאן טואפרה: צריך להגיד שגם יושב פה סאמי סעדי, מנכ"ל עמותת "צופן", ורויטל גם, מנכ"לים משותפים.

חסאן טואפרה: המוטיבציה שלהם והעבודה המאוד מקצועית שנעשתה ע"י העמותה ליוותה אותנו ועזרה לנו לקדם את התוכנית.

חסאן טואפרה: הוקמה ועדה בין-משרדית בראשות המנכ"לית ויתקיימו בה מספר ישיבות, גם סיורי שטח.

חסאן טואפרה: נפגשנו עם יזמים, גם עם חברות שמעסיקות מתכנתים.

חסאן טואפרה: אתמול, אגב, גם הייתה לי שיחה עם אחד מהיזמים, כולם קוראים על התוכנית, צמאים ורוצים להכניס טאלנטים מהחברה הערבית.

חסאן טואפרה: אז יש פה עבודה משותפת שנעשתה יחד עם החברה הערבית.

חסאן טואפרה: אנחנו מדברים פה על תוכנית חומש בהיקף של 500 מיליון שקל, אבל יש בה עוד רכיבים של משרד החינוך ושל ההשכלה הגבוהה שלא מופיעים בתקציב הזה.

חסאן טואפרה: כלומר, התוכנית תהיה יותר גדולה, פשוט את תקציבי משרד החינוך אנחנו צריכים לסגור בימים הקרובים.

חסאן טואפרה: תקציבי ההשכלה הגבוהה ייסגרו שנה הבאה כי החומש של ההשכלה הגבוהה נסגר שנה הבאה באופן עצמאי.

חסאן טואפרה: אז התוכנית תהיה בהיקף הרבה יותר גדול אבל זה התקציב שכבר נסגר.

חסאן טואפרה: העבודה הזו בעצם מבטאת גם רצון לטפל בכל התהליך מתחילתו עד סופו, משלב החינוך הפורמלי, גם בחוגים מדעים לתלמידים בבתי הספר, חוגי רובוטיקה, חוגי תכנות, כל מה שנלווה לזה בתוך בתי הספר, גם הצטיידות, גם בתגבור מגמות של 5 יחידות מתמטיקה, אנגלית, פיזיקה, תכנות, מדעי המחשב, כל מה שנדרש לעולם הזה.

חסאן טואפרה: בשלב המעבר מבית הספר לאקדמיה אנחנו רוצים גם להביא בפני הוות"ת, בתוכנית החומש הבאה שלה, תוכנית הנגשה ספציפית לנושא ההייטק.

חסאן טואפרה: הממשלה תפנה במסגרת החלטה למועצת הוות"ת לגבש תוכנית ספציפית לשימור סטודנטים בעולם ההייטק.

חסאן טואפרה: אנחנו רואים עלייה משמעותית בהיקף התלמידים.

חסאן טואפרה: גם אתמול פורסם ע"י המל"ג היקף התלמידים בשנת הלימודים הנוכחית, יש עלייה משמעותית.

חסאן טואפרה: הפער העיקרי בתחום ההשכלה הגבוהה הוא הנשירה ובזה צריך לטפל.

חסאן טואפרה: בסוף יש כמות גדולה של סטודנטים אבל יש נשירה יותר גבוהה בקרב הסטודנטים הערביים.

חסאן טואפרה: אנחנו רוצים לטפל בזה במגוון כלים, גם דרך ליווי וגם דרך מלגות.

חסאן טואפרה: אנחנו נתגבר את תקציבי המלגות לסטודנטים עם דגש על מקצועות ההייטק בחומש הבא.

חסאן טואפרה: אחרי שלב ההשכלה, בשלב ההשמה יהיו תוכניות ייעודיות, גם דרך רשות החדשנות, גם דרך זרוע עבודה להכנת הסטודנטים לעולם ההשמה והעסקה.

חסאן טואפרה: התוכניות האלה יהיו משולבות.

חסאן טואפרה: בסוף יש גם תוכניות מאוד יפות, ולדעתי מאוד משמעותיות, שלא היו בשנים האחרונות, דרך רשות החדשנות לעידוד יזמות, גם להקמת מרכזי מו"פ.

חסאן טואפרה: יש לנו שני מרכזי מו"פ בחברה הערבית, אחד בכפר קרע, אחד בשפרעם, אנחנו רוצים גם לחזק אותם וגם לתת דחיפה למרכזי מו"פ נוספים בחברה הערבית שיפתחו מחקר יישומי.

חסאן טואפרה: בסוף בסוף אנחנו מדברים גם על הקמת חממות, תשתיות של אנג'לים וגם מרכזי חדשנות בתוך החברה הערבית, ואולי גם פיתוח לווייני מסוים שיהיה במסגרת ההחלטה.

יעל מבורך: עוד נקודה שנוגעת להייטק זה המסלולים של משרד הכלכלה שחשוב לציין אותם, של סבסוד שכר לג'וניורים, בן אדם שעובד היום טוב צריך לחזק אותו בעיקר גם בחברה הערבית.

חסאן טואפרה: זה בנושא ההייטק.

חסאן טואפרה: יש פה עוד מגוון רחב של נושאים שלא עברנו עליהם קודם.

חסאן טואפרה: בתכנון בדיור גם תגיע תוכנית מאוד-מאוד משמעותית, אנחנו בשלבי דיונים בתוך הממשלה.

חסאן טואפרה: בתחום התשתיות, כמובן תשתיות שנוגעות לביוב ותחבורה ותשתיות אחרות, אני רוצה להתייחס.

חסאן טואפרה: אני אתחיל עם אנרגיה, מים וביוב.

חסאן טואפרה: בתחום האנרגיה, מים וביוב יש תוכנית מאוד משמעותית שסגרנו עם משרד האנרגיה.

חסאן טואפרה: בתחום הביוב יש לנו היקפים של 1.45 מיליארד.

חסאן טואפרה: צריך להגיד שבסוף מציאות שבה יש יישובים בחברה הערבית שלא מחוברים בכלל למערכת הביוב הארצית היא מציאות בלתי נסבלת, גם ברמת התברואתית, גם ברמת התכנון והבנייה בתוך הישובים.

חסאן טואפרה: זה פשוט חסם מאוד מרכזי בהתפתחות היישובים.

חסאן טואפרה: גם ראשי רשויות אומרים מראש שהיכולת שלהם לפתח את היישובים שלהם תלויה בהקמה של מט"שים והקמה של תשתיות מים וביוב.

חסאן טואפרה: אז יש פה השקעה.

חסאן טואפרה: 60%, אדוני היושב-ראש, מתקציב המים וביוב הולך להיות ליישובים הערביים כי זה הפער הכי גדול.

חסאן טואפרה: הצבנו יעד מאוד שאפתני, ש-90% מבתי האב בחברה הערבית יהיו מחוברים לתשתיות הביוב הארציות.

חסאן טואפרה: זה עוד עשרות-אלפי משקי בית שייכנסו לתוך מערכת הביוב הארצית.

חסאן טואפרה: יש פה גם תעדוף של מט"שים שהם חסמי לדיור, יש כמה כאלה שאנחנו יודעים עליהם בוודאות.

חסאן טואפרה: אז יש תקציב מאוד משמעותי שהולך לנושא הזה כי זה נושא שנותן מענה הוליסטי.

חסאן טואפרה: נושא נוסף שסגרנו וגם לא היה במסגרת החלטת החומש הקודמת הוא נושא האנרגיה המתחדשת והפחתת השימוש באנרגיה ברשויות המקומיות.

חסאן טואפרה: יהיו תוכניות משותפות עם משרד האנרגיה שייתנו מענה לרשויות להפחתת ההספק של השימוש באנרגיה.

חסאן טואפרה: זה גם יפחית הוצאות לרשויות המקומיות, גם ייעל וייתן מענה לזיהום ואיכות הסביבה, שזה גם נושא חשוב שנסגור אותו בהמשך עם המשרד להגנת הסביבה.

חסאן טואפרה: תהיה גם התקנה של מתקנים פוטו-וולטאים וגם מקדמי אנרגיה מתחדשת בתוך הישובים הערביים.

חסאן טואפרה: כבר אנחנו רואים היום רכבים חשמליים אז חלק גם יהיה פריסה של עמדות טעינה בתוך הרשויות.

חסאן טואפרה: נושא נוסף שאני רוצה לפרט עליו הוא נושא התחבורה.

חסאן טואפרה: זו תוכנית מאוד-מאוד משמעותית בהיקפים שלה.

חסאן טואפרה: התקיימו ישיבות רבות עם משרד התחבורה וועד ראשי רשויות ויש לה כמה מרכיבים, אני אעבור עליהם לפי הסדר.

חסאן טואפרה: בעולם הכבישים ביישובים הערביים אנחנו מסכמים סכומים מאד משמעותיים, כמו שאמרו השרה והמנכ"לית, יש פה סכום מאוד משמעותי שנכנס לפיתוח כבישים עירוניים בהיקף של מיליארד שקל כבר בשנה הבאה – אנחנו רוצים להקדים את זה כמה שניתן, אולי נתחיל עם זה בשנה הנוכחית – שייתן מענה לפיתוח כבישים בתוך הישובים עצמם.

חסאן טואפרה: אנחנו רוצים גם שחברת "נתיבי איילון" תיכנס כמה שיותר מוקדם, גם לקלוט פרויקטים שהרשויות תכננו ולא רק הפרויקטים שהיא מתכננת, כדי להגדיל את המענה לצרכים הקיימים.

חסאן טואפרה: בנושא הזה אנחנו עוד בשלבים האחרונים אבל אני מניח שזה יסוכם.

חסאן טואפרה: נושא נוסף הוא נושא חוצי היישובים.

חסאן טואפרה: אלה כבישים באחריות "נתיבי ישראל", חברה ממשלתית אחרת.

חסאן טואפרה: אנחנו גם נותנים לזה מענה כי חוצי היישובים הם אלה שנותנים את הפיתוח האורבני של כל היישוב.

חסאן טואפרה: אנחנו רואים שביישובים גדולים, כשיש חוצה ישוב שהוא טוב, מפותח, רחב אז היישוב מתפתח.

חסאן טואפרה: אז אנחנו גם רוצים לתת לזה מענה במסגרת ההחלטה, השקעה של 100 מיליון שקל בשנה.

חסאן טואפרה: עוד תכנית שנבנתה היא תוכנית של התחבורה הציבורית וצריך להגיד עליה רגע מילה.

חסאן טואפרה: אנחנו השתפרנו מאוד במסגרת ההחלטה הקודמת בפריסת קווים.

חסאן טואפרה: בחומש הבא אנחנו נעשה תוכנית מיקוד במספר יישובים כדי להרים אותם להיות ברמה ארצית, עם מסופי אוטובוס, עם טיפול בתשתיות רכות, כדי שהאוטובוסים יוכלו להיות גם בין-עירוניים וגם להפחית את רמת התחלופה של האוטובוסים בתוך היישובים, כולל השקעה בתשתית, לא רק לפתוח קווים, גם להשקיע בתשתית.

חסאן טואפרה: אז הקצינו תקציב של 580 מיליון שקל להשקעה בתשתית ועוד תקציב של מיליארד שקל לפתיחת קווים חדשים.

חסאן טואפרה: אלה שני דברים שגם הולכים להיות במסגרת ההחלטה.

חסאן טואפרה: נושא נוסף שאנחנו הולכים לטפל בו הוא נושא הסעת ההמונים.

חסאן טואפרה: אנחנו מסכמים עם משרד התחבורה לפתוח ולתקצב את תחנת רכבת טירה, שזו תחנת רכבת על המסילה המזרחית.

חסאן טואפרה: אנחנו רוצים להביא לממשלה הצעה לקדם את מסילת מנשה דרום על מנת לחבר גם את אזור ואדי ערה הדרומי ובסוף גם את כביש 65, כביש שכולנו מכירים, לפתח אותו על מנת שיהיה מוכן לקלוט תשתית של הסעת המונים גם בהמשך.

חסאן טואפרה: אלה פרויקטים בהיקף של 800 מיליון שקל שאנחנו גם מתקציבים במסגרת ההחלטה.

חסאן טואפרה: אלה הנושאים שרצינו לפרט.

מירב כהן: המנגנון הזה שבו אנחנו יכולים לבוא למשרד ולומר: בואו נעשה תוכנית משותפת שהיא כן עם התאמות לחברה הערבית, אתם תביאו כסף ואנחנו נביא לכם מאצ'ינג, זה באמת היה תמריץ אדיר.

מירב כהן: זה איפשר לנו גישה מאוד-מאוד טובה למשרדי ממשלה שעובדים שנים בצורה מסוימת ובעצם באנו ודרשנו מהם לעשות משהו בצורה אחרת.

מירב כהן: לדוגמה משרד החינוך, במשך שנים הוא מתקצב לימודי עברית בצורה מסוימת והתוצרים הם לא טובים כי מבחינת משרד החינוך מלמדים עברית בכל חלקי הארץ אותו דבר, זה לא מותאם.

מירב כהן: ברור שללמד עברית ביישוב ערבי צריך להיות מותאם לצרכים התרבותיים והשפתיים של יישוב ערבי.

מירב כהן: כשאני מדברת על שינוי כללי המשחק אז, נכון, גם הבאנו כאן כסף, אבל אנחנו גם מבקשים לשנות את השיטה שתלך הרבה שנים קדימה, כי גם המדינה היום שמה המון כסף, שהוא יצא, זה לא שהוא לא יצא, אבל הוא לא הביא את התוצר הנכון.

מירב כהן: אז אני חושבת שמה שיפה בתוכנית הזו זה שבאמת נעשתה פה עבודת עומק מול כל משרד איך אנחנו לא רק שמים כסף ומתקצבים, איך אנחנו מתאימים את השירות לקהל היעד.

מירב כהן: כי הרבה פעמים אנחנו שמים את הכסף, השירות יוצא ושום דבר לא קורה עם זה כי זה לא אפקטיבי, כי זה לא מותאם תרבותית, שפתית, גאוגרפית.

מירב כהן: לכן אני חושבת שבין השורות האלה זו אולי אפילו הבשורה הכי גדולה.

מירב כהן: אני מתנצלת שאני ממשיכה אבל נציגיי פה.

יעל מבורך: רק בשביל לסכם – ההחלטה הופצה אתמול לכל משרדי הממשלה.

יעל מבורך: התאריך המיועד הוא 24 באוקטובר לדיון ממשלה מסכם.

יעל מבורך: יש לנו עוד כמה נושאים שנצטרך להגיע אתם לוועדה שוב ולהרחיב עליהם: אחד מהם זה נושא השלטון המקומי, מענקי האיזון והתקציבים שנוגעים לרשויות מקומיות והיכולת שלהן לספק שירותים, זה נושא שעדיין בדיונים; הנושא השני הוא פרק הדיור והכלים שיעמדו לרשות הממשלה, מנהל מקרקעי ישראל ומנהל התכנון במשרד השיכון כדי לספק מספר משמעותי של יחידות דיור חדשות בחומש הקרוב, מה שעשינו באופן חלקי בחומש האחרון; ונושא החינוך.

יעל מבורך: אלה שלושת הפערים העיקריים.

יעל מבורך: יש לנו עוד נושא של אינטרנט מהיר ביישובים ופריסת הסיבים האופטיים אז גם אלה נקודות שעדיין דורשות סגירה ואני מקווה שבשבוע הקרוב נתגבש בהן.

מנסור עבאס: ברשותכם, חברי הכנסת, אני רוצה לתת את הבמה עכשיו למודר יוניס, ראש ועד ראשי הרשויות, ואז נשמע את התייחסות חברי הכנסת.

מודר יוניס: תודה רבה.

מודר יוניס: אדוני היושב-ראש, אני חושב שכל הדברים מוצו ונאמרו אבל אני רוצה להגיד מעט מילים על עבודת הוועד הארצי ואיך היא תשתלב עם עבודת משרדי הממשלה.

מודר יוניס: תוכנית 922 – כוועד ארצי פנינו ואמרנו שצריך לעשות משהו, אבל הגענו למצב כמעט מוגמר.

מודר יוניס: אפשרות ההשפעה שלנו לא הייתה גבוהה ולכן די התקשינו עם מיצוי או ניצול כל התוכנית הזו, בגלל הרבה חסמים שהתרענו על קיומם וכל הזמן היינו צריכים להסיר אחד אחד.

מודר יוניס: הפעם הבנו שכוועד ארצי של רשויות מקומיות, שהם נמצאים בחזית, הם האנשים שהולכים לבצע את התוכנית הזו לרוב, אנחנו צריכים לעשות את העבודה מראש.

מודר יוניס: אנחנו לא עתירי אמצעים, לצערי הרב, אבל עם מה שיש לנו ורצון עז של ראשי הרשויות לעשות את השינוי בתוך החברה, אנחנו מאוגדים כוועד.

מודר יוניס: הוועד חילק את עצמו לתת-ועדות, לקחו נושאים-נושאים, בכל נושא היו ראשי רשויות, נעזרנו בעבודות האזרחיות שיש בחברה הערבית – ומגיעה להם תודה מאוד רצינית בעניין הזה – והיועצים שלנו, שהצלחנו בכסף פילנתרופי לשכנע להביא את זה.

מודר יוניס: לדוגמה, התוכנית של ההייטק – אני רואה שסאמי ורביטל מולנו – החלטנו שאנחנו לא צריכים רק לטפל בעניין של עבר, דיור, בעיות, אשפה והכל, אנחנו גם צריכים לדבר על התקוות, על העתיד שלנו, ואנחנו יודעים שיש לנו את היכולת כחברה ערבית גם להשתלב בהייטק, רק תנו לנו את ההזדמנות.

מודר יוניס: כך התחברנו עם "צופן", "צופן" לקחו את המשימה, הלכו לחברות הכי טובות, לקחו את "דלויט" ובנו תוכנית מאוד מאוד רצינית.

מודר יוניס: העיקרון שלה שהשיתוף היה בוועדת ההיגוי, מיטב האנשים ומיטב המוחות בארץ שהשתלבו בעניין זה ואמרו: אנחנו רוצים לעשות את השינוי.

מודר יוניס: כך זה נעשה בהייטק וכך השתדלנו לעשות כמעט בכל נושא ונושא, בבריאות, בכול.

מודר יוניס: הייתה לנו איזו חומש שעבדנו עליה שנתיים – יש לנו את היועצים שלנו, מייצג אותם עלא, שמגיע לו שאפו גדול, אתם לא יודעים מה האיש הזה עושה.

מודר יוניס: 6 שנים אני אתו ולא פרגנתי לו אף פעם, הגיע הזמן, הפעם אני רוצה לפרגן לו, איש ששולט בכל רזי התוכנית הזו, עשה עבודת קודש.

מודר יוניס: לקחנו עוד ועוד וכך בנינו את זה.

מודר יוניס: אבל העבודה הזו לא הייתה באמת מתקדמת אלמלא אנשים שותפים, ודאי-וודאי חברי כנסת – אבו מוחמד, ד"ר מנסור, שמלווה אותנו, ואתם, חברי הכנסת, יש לכם עכשיו תפקיד מאוד רציני שהתוכנית הזו תצא לפועל.

מודר יוניס: יותר מכול אני רוצה לברך את המשרד לשוויון חברתי, בורכנו בשרה, במנכ"לית, בחסאן, שעושים עבודה נהדרת.

מודר יוניס: האנשים האלה, למרות שהגענו אליהם בשלבים כאלה – הם נכנסו לתמונה לפני כמה חודשים טובים – הם ידעו פשוט לקחת את המשימה, לא לבוא ולהגיד: מתחילים את הכול מחדש, ידעו ללמוד מהר, להשתלב ולהוסיף את הערך המוסף בעניין הזה, יבורכו, התוצאה היא עבודה באמת נהדרת.

מודר יוניס: עבודה נוספת זה השינוי שראינו שיש בתודעה, ואנחנו מרגישים את זה גם באוצר, גם במשרדים הממשלתיים, שצריך לעשות את זה אחרת.

מודר יוניס: אני לוקח את הדברים של ד"ר מנסור – אנחנו לא רוצים יותר תוכניות חומש, כי אני כראש רשות לא יכול לתכנן את הכפר שלי בלי תוכנית חומש.

מודר יוניס: כך אני יכול לתכנן לעוד 5 שנים.

מודר יוניס: אני לא רוצה לתכנן ל-5 שנים, אני רוצה לתכנן לעוד 10, 20 ו-30 שנה.

מודר יוניס: כך אני יכול לתכנן.

מודר יוניס: ברגע שכל הזמן אני ניזון מהכסף התוספתי הזה, אני לא יודע כמה הוא, מתי הוא יגיע ואני לא יכול לתכנן.

מודר יוניס: הגיע הזמן באמת לשנות את מנגנון ההקצאה.

מודר יוניס: התחיל בכך אמיר לוי באגף תקציבים, ממשיכים הלאה, באמת הגיע הזמן שהשינוי יהיה מאוד רציני.

מודר יוניס: אני רוצה לסיים ולהגיד שאנחנו מודים לכל מי שתרם אבל המשימה – אני מרגיש שלהשיג את הכסף זה היה הכי קל, עכשיו להוציא אותו זה הכי קשה.

מנסור עבאס: הכי קל?

מודר יוניס: מנקודת מבטי.

מודר יוניס: התכוונתי שתחושת האתגר שעומד בפנינו עכשיו, המשימה המאוד-מאוד קשה של ראשי הרשויות הערביות, של החברה הערבית, היא לדעת לקחת את הכסף שנמצא היום ולהוציא אותו, ולהוציא אותו בצורה הנכונה שתביא את התועלת.

מודר יוניס: על זה אנחנו הולכים, בזה אנחנו רוצים ומקווים שאכן נצליח.

מודר יוניס: מנגוני היישום וכל הדברים האלה הם הדברים הקובעים.

מודר יוניס: אדוני היושב-ראש מנסור, לא היה קל להשיג את הכסף.

מודר יוניס: לפייס את דעתך – לא היה קל להשיג את הכסף, זו הייתה עבודה קשה.

מנסור עבאס: אנחנו נשמע עוד שתי התייחסויות מקצועיות, של עלא ושל מעיין מאגף התקציבים, ואחר כך נפנה לחברי הכנסת.

מודר יוניס: גם תודה לאגף תקציבים, יבורכו.

עלא גנטוס: בשנים האחרונות כל הזמן אמרנו: תודה לאגף תקציבים, אחר כך היתר, אז אני מקווה שהם ישמרו על המסורת הזאת שנוצרה בעקבות 922.

עלא גנטוס: כמי שליווה את התוכנית הקודמת ומלווה מטעם הוועד, מטעם החברה הערבית, את התוכנית הנוכחית – מסיימים בסוף החודש, בעזרת-השם, במידה ותתקבל החלטה - יש פה קפיצת מדרגה עצומה, הן מבחינת הנושאים, הן מבחינת הסכומים והן מבחינת ההתייחסות.

עלא גנטוס: הכל בזכות דבר אחד שמשם זה מתחיל קודם כל והוא הפחתת הפטרוניות, ברגע שהממשלה התחילה להפחית את הפטרוניות ובאמת לשאול את החולה, לצורך העניין, מה כואב לך.

עלא גנטוס: חלק גדול מהפתרונות הם אלה ששמנו בתוכנית חיים משותפים.

עלא גנטוס: כמעט אין יום שאנחנו לא מדברים, אני וחסאן עם יעל, אולי 10 ו-15 פעמים כדי לחדד, לתאם ולשקף את דעותינו.

עלא גנטוס: באמת שרמת שיתוף פעולה כזו עם משרדי הממשלה לא הייתה מעולם וזו ההזדמנות להודות להם.

עלא גנטוס: אני ראיתי שחסאן ב-2:00 ו-3:00 בלילה שולח הודעות.

עלא גנטוס: כל הכבוד.

עלא גנטוס: המלאכה עוד לא נגמרה.

עלא גנטוס: יש עוד שלוש קושיות גדולות מאוד: החינוך, הפנים והדיור.

עלא גנטוס: שלושת הנושאים המרכזיים עוד לא הגיעו לפתרונם.

עלא גנטוס: אני קורא פה ואני מקווה שהשרים יתעשתו כי לא יכול להיות שהמנגנונים הכי מעוותים – משרד החינוך מפרסם כל שנה מדד, כתב אישום עצמי, באתר האינטרנט שלו על הפערים.

עלא גנטוס: אתמול אני שומע את השרה מתכחשת, אין לה פערים, מי ראה פערים, לא ראיתי פערים, אבל הפערים האלה הם מ-2 מיליארד שקל בשנה רק בעל-יסודי.

עלא גנטוס: ושלא יספרו סיפורים, לא על 500 ולא על 400, זה הרבה מאוד תקציבים שבינתיים מחולקים למקומות הלא נכונים ואם הכסף לא נחוץ במקומות האלה אז תביאו אותו.

עלא גנטוס: זו העמדה שלנו ואנחנו מצפים ממשרד החינוך שיטפל בנושא הזה מהר.

עלא גנטוס: הנושא השני הוא נושא משרד הפנים, מענקי האיזון והקרן לצמצום פערים הם שני הכלים המרכזיים שאמורים לכסות על הפערים עקב היעדר הארנונה ברשויות הערביות.

עלא גנטוס: אנחנו 2% מהארנונה לעסקים במדינה, הפתרון צריך להגיע דרך מענק האיזון והגיע הזמן גם את הפרה הקדושה הזו לשחוט ולחלק את המענקים האלה לפי מה שמגיע, לפי הכללים שנהוגים.

עלא גנטוס: הנושא השלישי הוא הדיור.

עלא גנטוס: ב-922 השלמנו הרבה תכנון ועכשיו אנחנו בשלב ביצוע.

עלא גנטוס: שלב הביצוע זולל הרבה תקציב כמובן ואנחנו לא מתכוונים הפעם לוותר על הסכומים.

עלא גנטוס: לא יהיו התניות, לא נסכים לשום התניה ממה שהיו.

עלא גנטוס: פשוט יגיע שלב הביצוע וצריך יהיה לצאת לביצוע, לא התניות, לא שלב א', לא שלב ב'.

עלא גנטוס: שמעתי מוזיקה שלא נעמה לי ביומיים האחרונים, אז נבקש שייתנו לדברים לזרום.

עלא גנטוס: התחלנו ברגל ימין ונסיים ברגל ימין.

עלא גנטוס: תודה רבה.

מנסור עבאס: תודה, עלא.

מנסור עבאס: מעיין, בבקשה.

מעין ספיבק: מעיין ספיבק מאגף תקציבים, אני רכזת פנים ואחראית על תוכניות החומש מטעם האגף.

מעין ספיבק: אני אגיד שההחלטות החומש שאנחנו עומדים לפניהן עכשיו הן אתגר גדול.

מעין ספיבק: אני שמחה להגיד שאנחנו מתקדמים יפה וזה לא עניין של מה בכך.

מעין ספיבק: הרבה מאוד מהאנשים שיושבים פה מסביב לשולחן חתומים על זה.

מעין ספיבק: כמו שאומרים, על הצלחות הרבה אנשים שמחים לחתום, אבל באמת יש פה אנשים שעובדים שעות על גבי שעות, חורשים אדמות שאף אחד לא חשב שניתן יהיה לחרוש, ואני באמת רוצה להגיד שאני שמחה לראות את זה ואני חושבת שכולנו נהיה גאים בתוצר שיהיה לפנינו.

מעין ספיבק: אני אגיד שלהביא החלטת חומש ראשונה כמו 922 – כך אני אקרא לה למרות שהיו לפניה – 922 הייתה ההחלטה הגדולה הראשונה, יש חוכמה הרבה יותר גדולה בלהביא החלטת חומש חדשה בגלל שחייבים ללמוד מהמסקנות של ההחלטה הקודמת, ואם לא לומדים אז זה כבר לא נאיביות, זו כבר טיפשות.

מעין ספיבק: בהקשר הזה אני חושבת שאנחנו עושים מאמצים גדולים, גם וועד ראשי הרשויות המקומיות הערביות וגם המשרדים הממשלתיים ואנחנו, לעבוד בשיתוף פעולה, להסתכל בעיניים של עצמנו ואחד של השני ולהגיד איפה אנחנו צריכים להשתפר.

מעין ספיבק: יש שני דברים שהם הכי חשובים בעיניי בראייה מלמעלה של ההחלטה: האחד הוא באמת איך אנחנו ניישם את ההחלטה בצורה האפקטיבית, ואני שמחה להגיד ששלחנו למשרדים החלטה שיש בה גם אפשרות ללמוד תוך כדי ההחלטה ולתקן, ובהקשר הזה גם לדרבן משרדים לעשייה משמעותית.

מעין ספיבק: ומעבר לזה, אני חושבת שאנחנו שמים דגש גדול על שימוש בתקציבים האלה כדי לעשות שינויים מהבסיס, לבוא ולשים את הכסף עכשיו, אפילו כספים גדולים, במקומות שאולי לא היו בהחלטה הקודמת, לטובת שינוי במנגנוני ההקצאה, לטובת אותו הביטחון שעליו דיבר מודר יוניס.

מעין ספיבק: הכי חשוב לנו לראות ולייצר תיקונים בעיוותים הקיימים.

מעין ספיבק: עוד הרבה עבודה לפנינו אבל אני שמחה שהרבה מהעבודה כבר מאחורינו.

מעין ספיבק: תודה ובהצלחה לכולנו.

מנסור עבאס: תודה לך, מעיין.

מנסור עבאס: אני רוצה להדגיש כמה נקודות ואז ניתן לחברי הכנסת להתייחס.

מנסור עבאס: נקודה ראשונה.

מנסור עבאס: רבים רואים בתהליך הזה מובן מאליו – לא, רבותיי, זה לא מובן מאליו וזו לא תרבות חדשה בינתיים.

מנסור עבאס: יש תהליך פוליטי פה שהתחיל, שהכתיב את המציאות שאנחנו נמצאים בה ולכן אנחנו מתחילים כרגע להרגיש שיש משהו חדש.

מנסור עבאס: אני מקווה שהתרבות הפוליטית הזאת של שותפות פוליטית משפיעה בין החברה הערבית, בתוך המערכת הפוליטית ועם הנציגים שלה, תשתרש ותהיה חלק טבעי וחלק ספונטני במערכת הפוליטית ולא רק במקרים מאוד ספציפיים שבהם רע"ם, הרשימה הערבית המאוחדת, היא לשון המאזניים ומכתיבה את הדברים.

מנסור עבאס: היא לא הייתה שותפה להקמת הממשלה אלא הקימה קואליציה וממשלה.

מנסור עבאס: הדברים מאוד ברורים אבל עם הזמן הדברים משתנים וההתייחסות של האנשים משתנה וכל הגורמים הפוליטיים, גם בימין וגם בשמאל, מבינים שעדיף, כדאי, רצוי והכרחי שנהיה שותפים, במיוחד בנושאים שקשורים לחברה הערבית, שנהיה חלק מקבלת החלטות, מהכנת החלטות, מהכנת התוכניות, ובמיוחד המהות של בחירות, שהן קובעות מי נבחר ולכן יש סדר עדיפויות.

מנסור עבאס: מה שאנחנו רואים היום זה סדר עדיפויות, אמנם של כל החברה הערבית, רע"ם הדגישה את הנושא הזה בהתייעצויות עם גורמים רבים, במיוחד ראשי הרשויות, גם אנשים אחרים.

מנסור עבאס: פשיעה ואלימות זה מספר אחד מבחינתנו ולכן יש תוכנית נפרדת בתחום הזה, גם אזרחי וגם משטרתי; בנגב, כמובן יש לנו סדר עדיפות מאוד גבוה.

מנסור עבאס: 144,000 תושבים, לפי הסטטיסטיקה של מנהל התכנון, לא זוכים לשירותים מוניציפליים, על כל מה שמשתמע מכך; וכמובן הנושא של תכנון ובנייה ומה שמתלווה לזה.

מנסור עבאס: זו הסוגיה השלישית שאנחנו משקיעים ורוצים לקדם אותה ולכן החזרנו את חוק הוותמ"ל.

מנסור עבאס: היום, ברוך השם, כמעט כל שבוע יש תוכנית שמאושרת ע"י הוותמ"ל ותוכניות אחרות.

מנסור עבאס: נמשיך לדחוף את הנושא הזה של תכנון, אחרת נוכל לקבל תקציבים על נייר ולא נוכל לבנות, לא בתי ספר ולא מוסדות אחרים.

מנסור עבאס: כמובן חינוך והשכלה גבוהה, תעשייה ותעסוקה, גם בנושא הזה אנחנו נרצה לראות שינוי.

מנסור עבאס: הקמת מרכזים, אזורי תעשייה ותעסוקה וכו'.

מנסור עבאס: כמובן שמתלווה לזה הייטק וכו'.

מנסור עבאס: לכן יש פה ראייה שעומד מאחוריה גורם פוליטי שמוביל את התהליך הזה וימשיך לדאוג שהממשלה תקיים את ההתחייבויות שלה בתקציב הבא ובמה שיבוא אחרי זה.

מנסור עבאס: נקודה נוספת.

מנסור עבאס: אנחנו היום עדים לטרמינולוגיה חדשה מאוד מבורכת שמדברים על חברה ערבית ולא על מגזרים, לא על חלקים פה ושם.

מנסור עבאס: יש חברה ערבית שיש לה זהות, ששואפת גם לשמור על הזהות שלה מצד אחד אבל גם להשתלב בחברה בתוך מדינת ישראל באופן כללי, גם בכלכלה, בתעשייה ובכל תחום ותחום מתחומי החיים האזרחיים.

מנסור עבאס: מה שאנחנו עושים זו תחילתה של הדרך וזו תחילתו של החזון שאנחנו מובילים.

מנסור עבאס: אנחנו נמצאים במקום יחסית טוב.

מנסור עבאס: בתחומים מסוימים יש התקדמות וסגירות פה ושם עם משרדים, יש משרדים שיש אתם קשיים מסוימים, אנחנו נתגבר גם על זה.

מנסור עבאס: אין לי ספק שאנחנו נצליח להתקדם ולסגור את זה.

מנסור עבאס: נוכחים אתנו במיוחד משרד החינוך וגורמים שמטפלים, למשל סאמי סעדי שממש מקדם את הנושא של ההייטק, אנחנו נשמע את התייחסויותיכם, אבל אני חייב גם לתת הזדמנות לחברי הכנסת לבטא את עצמם ואת רצונותיהם ואנחנו נדאג שההערות והדרישות של חברי הכנסת יבואו לידי ביטוי גם בהמשך העבודה של התוכנית.

מנסור עבאס: אני רוצה להדגיש, חברים, שאני דיברתי על החברה הערבית על כל מגזריה והיום במסמכים הרשמיים זה מופיע.

מנסור עבאס: הכוונה שלנו שלכל חלקי החברה הערבית שכלולים בתוך התוכנית, גם המגזר הדרוזי והצ'רקסי, 3 מיליארד שקל.

מנסור עבאס: ולכן, אם מדברים על כסף קל, כסף קל כי באו ומצאו שיש כבר הסכמים קואליציוניים והחלטת ממשלה ועכשיו עובדים איך לחלק את זה בצורה מיטבית ואיך לעשות סדר עדיפויות.

מנסור עבאס: מגזר ערבי כללי שביטאה אותו ההחלטה 922, מגזר בדואי בצפון ובדרום.

מנסור עבאס: אבל אני רוצה גם להדגיש, יש שני מגזרים שנשכחו לאורך השנים: 26 ישובים ערביים שנמצאים בתוך המועצות האזוריות המעורבות ואף אחד לא דאג להם, לא מהממשלה ולא המנהיגות הערבית; וגם, חלק מאוד חשוב הוא החברה הערבית בתוך הערים המעורבות – וכולם עכשיו מדברים על כך, במיוחד אחרי האירועים של חודש מאי – ראינו את ההזנחה, גם של השלטון המרכזי, גם של השלטון המקומי וגם של המנהיגות הערבית והיהודית ונקלענו לסיטואציה הזאת.

מנסור עבאס: לכן חלק מהתוכנית כן יטפל בסוגיות שנוגעות לציבור הערבי בתוך הערים המעורבות.

מנסור עבאס: כמובן שהאתגר הוא, חסאן ומעיין, איך אנחנו יכולים להביא את התקציבים האלו ליעדם בלי שיעשו דרכים עוקפות כדי לחסוך פה ושם.

מנסור עבאס: אלו הדברים שרציתי להניח בפני חברי הכנסת.

מנסור עבאס: נפתח עם חבר הכנסת מאזן גנאים ונתקדם הלאה.

מנסור עבאס: אני מבקש מחברי הכנסת, שתי דקות, שנהיה מתומצתים.

מנסור עבאס: אנחנו נדאג שכל הערה, דרישה ונושא שאתם תעלו יילקח בחשבון ונדאג שהתוכנית תתייחס לזה בצורה ראויה.

מאזן גנאים: תודה.

מאזן גנאים: אדוני היושב-ראש, אני רוצה לחזור לתוכנית החומש שמספרה 922 כי נמצאים פה עלא, חסאן ומודר, יו"ר הוועד הארצי לרשויות הערביות.

מאזן גנאים: חלק גדול מהכסף של תוכנית החומש 922 עדיין לא נוצל.

מאזן גנאים: זאת אומרת, יש חסמים.

מאזן גנאים: מה אנחנו עשינו על מנת להסיר את החסמים האלו ולהתחיל לנצל את הכסף של תוכנית החומש שמספרה 922?

מאזן גנאים: זה מאוד חשוב.

מאזן גנאים: למה הוא לא נוצל ומה צריכים לעשות על מנת באמת להבטיח שהכסף הזה בסופו של דבר יגיע לרשויות, שרובן נמצאות באשכולות 1, 2 ו-3?

מאזן גנאים: ללא ספק שמחתי לשמוע את חסאן מדבר על תוכניות החינוך הפורמלי והבלתי פורמלי.

מאזן גנאים: החינוך הפורמלי הוא מאוד חשוב אבל לא פחות חשוב החינוך הבלתי פורמלי.

מאזן גנאים: למה?

מאזן גנאים: כי לצערי נושא הנשירה חוזר לנושא הפשע והאלימות, פשוט מאוד.

מאזן גנאים: הילדים שלנו לא מוצאים את עצמם כי בחינוך הבלתי פורמלי אין את המסגרת המתאימה בסופו של דבר לקלוט את הנושרים האלו ולהביא אותם למסלול שהם צריכים להיות פה כאזרחים לכל דבר.

מאזן גנאים: נושא בני הנוער, אם אנחנו היום באמת מדברים על ספורט ועל כל מיני מרכזים, אז שעות הפנאי לבני נוער כמעט ואינן.

מאזן גנאים: מה אנחנו עושים לבני הנוער בשעות הפנאי שלא יסתובבו ולא ישוטטו ברחובות?

מאזן גנאים: ללא ספק, מה שאנחנו מדברים עליו הוא מאוד חשוב.

מאזן גנאים: מאוד חשוב.

מאזן גנאים: השאלה היא – יש חלום ויש מציאות, איך אנחנו הופכים את החלום הזה למציאות, שכל אזרח ערבי במדינת ישראל ירגיש שבאמת יש את השינוי הזה?

מאזן גנאים: איך אנחנו מצליחים לחולל את השינוי הזה בתוך היישובים, בתוך הערים של כל תושב, במיוחד לבני הנוער?

מאזן גנאים: יושב פה ידידי חוסאם דיאב, הוא יודע יותר טוב מאתנו מה זאת אומרת חשיבות החינוך הפורמלי והבלתי פורמלי.

מאזן גנאים: זה מאוד מאוד חשוב לבניית החברה הערבית.

מאזן גנאים: אני רוצה להסתפק בזה.

מאזן גנאים: בסופו של דבר אני מאוד גאה להיות שותף עם חסאן, עלא ומודר יוניס איך באמת ליישם ולנצל עד הגרוש האחרון, כי ניסיון העבר מלמד שהחסמים שישנם היום לא נתנו לנו ליישם ולנצל את הכסף של תוכנית החומש 922.

מאזן גנאים: תודה לכם.

מנסור עבאס: תודה רבה, חבר הכנסת מאזן גנאים.

מנסור עבאס: אנחנו לא נשכח שהיית יושב-ראש ועד ראשי הרשויות באותה תקופה והובלת את התהליך הזה.

מנסור עבאס: חבר הכנסת מופיד מרעי ואחריו חבר הכנסת סימון דוידסון.

מופיד מרעי: תודה.

מופיד מרעי: אדוני היושב-ראש, קודם כל ברכות, ברכות על הסיעה, ברכה אישית גם אליך על התפיסה אסטרטגית לאן אתה מתכוון להוביל את החברה.

מופיד מרעי: אני חושב שאתה בכיוון הנכון וכל העשייה בתחום הזה באמת מבורכת.

מופיד מרעי: אני גם מברך על כך שיש כוונות להפיק לקחים מ-922.

מופיד מרעי: זה חשוב מאוד.

מופיד מרעי: זה הדיון השני שאני נמצא בו, שני דברים שלדעתי לא קיבלו מספיק ביטוי בראשי פרקים:

מופיד מרעי: אחד – אנחנו באים מדיון ועדת הפנים כרגע – הנושא המרכזי זה תכנון ובנייה, פיתוח של הישובים, אנחנו מדברים על זה עכשיו לא מעט.

מופיד מרעי: הנושא התכנון והבנייה חייב לקבל את מלוא הכוח כי התכנון הוא מילה רחבה.

מופיד מרעי: התכנון הוא לא רק תוכנית שמפקידים, התכנון זה תכנון תשתיות, כבישים, חינוך.

מופיד מרעי: כלומר, זו שרשרת שקשורה אחת בשנייה.

מופיד מרעי: התכנית הזאת חייבת להשלים באיזושהי צורה ולכלול הגבלה בלוחות זמנים של כל התכנון.

מופיד מרעי: אחרת, יש כסף, לא יצא לפועל וזה לא שווה.

מופיד מרעי: הנקודה השנייה היא נושא התרבות.

מופיד מרעי: חברים, בלי תרבות לא נוכל להתקדם.

מופיד מרעי: חייבת להיות פה תוכנית שבאמת מעלה את רמת התרבות ביישובים הערביים, חייבת להיות פה תוכנית שתעלה את הרמה הסוציו-אקונומית.

מופיד מרעי: אני – אתה מכיר את תפיסת העולם שלי – ככל שהמצב הסוציו-אקונומי ביישובים לא עולה, כל היישובים, לאורך ולרוחב, רמת האלימות תמשיך להיות למעלה.

מופיד מרעי: המטרה צריכה להיות, ואני תמיד אומר, שחייבת להיות תוכנית לאומית.

מופיד מרעי: זו התוכנית שתביא בסופו של דבר לכך שהמצב הסוציו-אקונומי יעלה, רמת המחיה ביישובים הערביים תעלה ורמת האלימות תרד.

מופיד מרעי: אני חושב שבדיונים הבאים נרד יותר לרזולוציות כמו תקציב לחוציי כבישים.

מופיד מרעי: פה נאמר 100 מיליון, זה לא נכון, זה מיליארד שקל ותלוי איפה.

מנסור עבאס: צדקת, חבר הכנסת מופיד.

מנסור עבאס: בישיבות הבאות אנחנו נרד לרזולוציה ברמת כל משרד ומשרד ותחום ותחום.

מנסור עבאס: חבר הכנסת סימון דוידסון, אני יכול לנחש על מה אתה תדבר אבל אני אתן לך את הקרדיט.

סימון דוידסון: קודם כל, זה שאתה יכול לנחש ואנשים מתחילים לנחש זה כבר טוב, אני עושה את תפקידי.

סימון דוידסון: בשביל זה הגעתי לכנסת.

סימון דוידסון: קודם כל, אני רוצה לברך אותך על האומץ – אתה בעיניי תותח-על – ואת השרה מירב כהן על עבודה מדהימה.

סימון דוידסון: אני הולך לדבר על הספורט ואני מדבר על הספורט יום-יום.

סימון דוידסון: לפני שבוע הגיע לפה כוכב, מבחינתי הוא גיבור לאומי, איאד שלבי, עם הנבחרת הפראולימפית, וכנסת ישראל קיבלה אותם, אבל לא היה נציג אחד מהחברה הערבית בנבחרת האולימפית.

סימון דוידסון: מתוך 90 ספורטאים לא היה נציג אחד.

סימון דוידסון: זה כואב לי.

סימון דוידסון: כשדיברתי אתך לפני חודשיים וחצי בלילה של הפיליבסטרים, נכנסנו שעה לשיחה על הנושא של הספורט, פתחת את העיניים ואני מקווה שנפלו האסימונים – גם למירב זה קרה – כי הספורט נוגע בכל דבר.

סימון דוידסון: הספורט נוגע בחינוך, ברווחה, באלימות ובפשע, וחבר כנסת מאזן גנאים מתחבר לכל מילה שאני אומר כי הוא מגיע מהעולם הזה.

סימון דוידסון: חברים, הנושא של הספורט יכול לשנות את החברה הערבית.

סימון דוידסון: ילד, נער, ילדה, נערה, שיעסקו במסגרת ספורטיבית – ואנחנו צריכים לתת את הכלים האלו, את המתקנים, ואני תכף אתן לכם כמה דוגמאות – ישנה את החברה הערבית, במיוחד בנושא שכל כך חם היום, הנושא של האלימות.

סימון דוידסון: אני אתן לכם דוגמה שקרתה ב-1980 בארצות הברית.

סימון דוידסון: הקימו פרויקט שנקרא Midnight basketball, כדורסל של חצות.

סימון דוידסון: התוכנית הזו התחילה באופן פרטי וב-1994 הנשיא קלינטון חתם עליה וזה נכנס לתוך מערכת שלמה.

סימון דוידסון: תסתכלו מה קרה: 30% ירידה בפשע, 50% פחות תקריות אלימות שקשורות לנוער, 60% פחות בנושא סמים.

סימון דוידסון: בשעות שהתוכנית פעלה: 90% ירידה בנושא של רציחות, אונס ופשעים חמורים.

סימון דוידסון: זו תוכנית שרצה עד היום בארצות הברית.

סימון דוידסון: כיום בחברה הערבית, ואתם צריכים להבין את זה וכל יום לזכור את זה, יותר מ-50% מהילדים שלכם ושלנו הם ללא מעש.

סימון דוידסון: אין להם מה לעשות.

סימון דוידסון: הם מסתובבים ברחובות.

סימון דוידסון: ילד שמסתובב ברחובות, כמו שאבא שלי היה אומר, נכנסים לו ג'וקים לראש, מתחיל לחשוב על דברים שהוא לא צריך לחשוב.

סימון דוידסון: מבחינת מתקנים תבינו את המספרים: בחברה הערבית יש 168 אולמות, בחברה היהודית 1,718 אולמות; מגרשי כדורגל – 123 בחברה הערבית, 623 – בחברה היהודית; 2,766 ספורטאים רשומים באיגודים בחברה הערבית, 29,000 ומשהו בחברה היהודית.

סימון דוידסון: הנושא הזה זועק לשמיים.

סימון דוידסון: בריכות שחייה – פי ארבעה טובעים למוות בחברה הערבית מהחברה היהודית, וזה רק מספרים רשומים, יש כאלו שאנחנו לא יודעים עליהם.

סימון דוידסון: פי ארבעה.

סימון דוידסון: אין בריכות שחייה בחברה הערבית.

סימון דוידסון: יש 7 אגודות מתוך 80 באיגוד השחייה – אני הייתי יושב-ראש איגוד השחייה, אני יודע מה זה – מתוכם 2 פעילות.

סימון דוידסון: סכנין פעילה וקלנסואה פעילה, כל השאר לא פעילות.

סימון דוידסון: איך יכול להיות דבר כזה?

סימון דוידסון: חסאן, דיברנו על זה, ומה שחבר הכנסת גנאים אמר, זה נכון שזה על הנייר, זה צריך להיות בסוף בפועל, ללא מאצ'ינג, ללא מחסומים, ללא רגולציות, לקבוע איפה הבריכות יהיו, איפה האולמות יהיו, לסבסד מאמנים, לתת לפרוייקטור להוביל את זה וזה ישנה את כל החברה הערבית.

סימון דוידסון: זו דעתי.

מנסור עבאס: תודה, סימון.

מנסור עבאס: חברת הכנסת אבתיסאם מראענה.

אבתיסאם מראענה: קודם כל אני רוצה לברך, אדוני יושב-הראש, על הדיון הכל כך חשוב ומשמעותי.

אבתיסאם מראענה: תודה למשרד לשוויון חברתי, תודה למשרד האוצר, לחברות שהגיעו לכאן ולחברים.

אבתיסאם מראענה: אין ספק שזו בשורה מצוינת על כל מה שקורה בתוך החברה הערבית.

אבתיסאם מראענה: אני רוצה להתמקד בכמה נושאים שאני תמיד מעלה אותם לדיון.

אבתיסאם מראענה: צריך לזכור שבתוך התוכנית המדהימה הזאת שנחשפנו אליה – אני גם "מלוויינת" עליה מדי פעם, לצד עניינים אחרים שאני עוסקת בהם בתוך הכנסת – ששילוב של נשים בתוך כל העשייה המטורפת הזו, המדהימה והחשובה הוא קריטי, תוכניות למגדר ושילוב נשים בעמדות מפתח בתוך החברה הערבית.

אבתיסאם מראענה: אני מסתכלת כאן, ויש לי כבוד מאוד גדול לכל מי שיושבת ויושב בחדר, אבל אני מסתכלת על המובילות, נשים מובילות שיושבות אתנו כאן בחדר ומדברות על תוכניות ועל העצמה, לא העצמה נשית, בנושאים של כלכלה, חברה, ספורט, מדיניות וכל מה מדובר, ואין נציגה ערביה אחת שיושבת כאן בשולחן.

אבתיסאם מראענה: אני חושבת שזה משהו שאנחנו חייבות וחייבים להסתכל עליו.

מנסור עבאס: יש.

מנסור עבאס: איך אין נציגה ערביה?

אבתיסאם מראענה: יש מיעוט והמיעוט הזה חייב להיות שווה בשווה.

אבתיסאם מראענה: הגיע הזמן - - -

מנסור עבאס: מה קרה לך? את, ג'ידא ואימאן.

מנסור עבאס: מה קרה לך?

אבתיסאם מראענה: אני יודעת שזה מקפיץ אתכם - - -

מנסור עבאס: ואורית סטרוק, וענבר, ויעל, ומעיין.

אבתיסאם מראענה: מעיין, ענבר ויעל, עם כל הכבוד לכן, אתן לא מהחברה הערבית ואין מה לעשות.

אבתיסאם מראענה: אני, הח"כית ג'ידא ואימאן, אבל לא באמת אפשר לעשות מזה דאחקה בקלי קלות.

אבתיסאם מראענה: צריך לקחת בחשבון, אם אני אקח לדוגמה את תפקיד ראש מועצה – אין לנו עד היום אפילו ראשת מועצה אחת אישה ערביה.

אבתיסאם מראענה: אין לנו.

אבתיסאם מראענה: זה אחד הנושאים שאנחנו צריכות להסתכל עליו.

אבתיסאם מראענה: זה נושא שמביך אותנו לפעמים, זה נושא שקשה לנו.

אבתיסאם מראענה: אנחנו צריכות לעשות הכול, גם לעודד נשים שיהיו במוקדי הכוח ויישבו כאן, לא רק כח"כיות.

אבתיסאם מראענה: אנחנו עשינו את הדרך שלנו בשביל שנהיה כאן ונשים נוספות אחרות גם צריכות להיות.

אבתיסאם מראענה: זה צריך להיות הדגל.

אבתיסאם מראענה: אלימות וכל מה שקשור בעניינים של אלימות כלפי נשים, לא רק בענייני רצח, אני מדברת על בריאות נפשית לנשים, על דיכאון אחרי לידה, כל הנושאים האלה צריכים להיכנס לתוך התוכנית שלנו.

אבתיסאם מראענה: החברה הלהט"בית בחברה הערבית – עם כל הכבוד לחברה היהודית שהיא מובילה בתוך התחום הזה, יש אגודות, יש חברות, יש עמותות שבעצם מקדמות את הקהילה הלהט"בית היהודית, ואין שום עמותה, שום גורם, שבעצם דוחף ונותן יד לקהילה שכל כך נמצאת בשוליים.

אבתיסאם מראענה: זו קהילה שקיימת בתוכנו.

אבתיסאם מראענה: במקום להסתכל עליה ולעודד אנחנו כל הזמן נגיד: טוב, זה לא קיים.

אבתיסאם מראענה: זה משהו שצריך להסתכל עליו, זה משהו שאני עובדת עליו.

אבתיסאם מראענה: אני אשמח כמובן בסוף היום להיפגש עם השרה.

מנסור עבאס: תודה לחברת הכנסת אבתיסאם מראענה.

אבתיסאם מראענה: רגע.

אבתיסאם מראענה: אני יודעת שזה נושא מאוד רגיש אבל אני אסכם אותו.

אבתיסאם מראענה: זה נושא שאני מקדמת אותו.

מנסור עבאס: אנחנו חייבים לסיים תוך פחות מרבע שעה.

אבתיסאם מראענה: אז אני מודה לך.

מנסור עבאס: תודה לך.

מנסור עבאס: חבר הכנסת עלי סלאלחה.

עלי סלאלחה: א', אני מסכים עם כל מילה שאמר ידידי וחברי דוידסון.

עלי סלאלחה: שנית, בקשר לבריכות, הייתה בריכה בבית ג'אן לפני 10-12 שנה, לא היה תכנון ובנייה, אין לה רישיון, סגרו אותה ל-10 שנים.

עלי סלאלחה: רק לאחרונה פתחו אותה.

עלי סלאלחה: יכלו לאשר את התוכנית אבל לא עשו את זה.

עלי סלאלחה: חבל מאוד.

עלי סלאלחה: מדברים איתי אמנים, שחקנים, זמרים, אנשי תיאטרון, להקות, ספורטאים, מה שאתם רוצים, אבל אין תקציבים.

עלי סלאלחה: אין מקומות במגזר הלא יהודי שיכולים לתת מענה לאנשים האלה.

עלי סלאלחה: אני חושב שזה מה שמביא את העבריינות והאלימות במגזר הזה וזה חבל.

עלי סלאלחה: המדינה מונעת – או לא המדינה, מקבלי ההחלטות מונעים – אבל הם משלמים והחברה הישראלית משלמת מחיר מאוד מאוד יקר וחבל.

עלי סלאלחה: אני מברך על מה שאמר ידידי וחברי חבר הכנסת.

עלי סלאלחה: בואו ביחד, חברי כנסת יהודים וערבים, נצא באוטובוסים לכפרים, למגזר היהודי, למגזר הערבי, וביחד נביא את הבשורות שאנחנו הולכים לקראת שינוי עצום.

עלי סלאלחה: כל הכבוד ידידי וחברי היושב-ראש, אבו מוחמד, על האומץ והשינוי שנחוש ופירותיו יהיו עסיסיים, בעזרת-השם.

עלי סלאלחה: תודה רבה.

סימון דוידסון: לא אומרים מגזר יותר, אומרים חברה.

מנסור עבאס: חברת הכנסת ג'ידא ואחריה חברת הכנסת ענבר בזק.

ג'ידא רינאוי-זועבי: תודה רבה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אדוני יושב-הראש, אני רוצה בשתי הדקות שיש לי להתמקד בנושא אחד שהוא הנושא הקשה ביותר בכל מה שקשור לפיתוח החברה הערבית וזה הנושא התכנוני.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני גם באה מדיון בוועדת הפנים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני רוצה להצביע על 3 לקונות, מחדלים גדולים מאוד בנושאים התכנוניים מכיוון שבמשך שנים עסקתי בליווי ראשי רשויות הערביות בנושא הזה, גם התכנוני וגם תקציבים מוניציפליים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: 3 לקונות: אחת, במסגרת 922 הוצגו הסכמי גג אסטרטגיים של 13 רשויות מקומיות ערביות יחד עם משרד הפנים, מנהל התכנון, משרד האוצר והשיכון.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני התרעתי אז על כך שחברות מנהלות שנמצאות בתל אביב ואף פעם לא נכנסו לרשות מקומית ערבית, הן לא יודעות מה זה רשות מקומית ערבית, מה הצרכים בשטח, הן אלה שיתכננו בהסכמי גג אסטרטגיים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: חסאן, אני מבקשת מכם באמת לעשות בדיקת עומק של המחדלים שהיו שם ולנסות בצורה הוליסטית לפתור את החסמים של שיכון, כי הגענו למצב שבו אחרי 5 שנים של 922 שיעור המיצוי/ ביצוע בפרק השיכון לא עולה על 40%.

ג'ידא רינאוי-זועבי: זה האסון מבחינתי.

ג'ידא רינאוי-זועבי: הנקודה השנייה היא הנושא של איחוד וחלוקה, נושא מאוד-מאוד קשה, מסובך וכו'.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אפשר ללמוד מפיילוט אחד שנעשה במג'ד אל-כרום, פיילוט ממש טוב שנעשה עם שיתוף ציבור אמיתי.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אפשר ללכת לשם, ללמוד איך עשו את זה ולהחיל את זה על שאר הרשויות.

ג'ידא רינאוי-זועבי: הנקודה השלישית היא הנושא של ייצוג הולם של האזרחים הערביים בוועדות רוחביות של תכנון ומקומיות, כי אנחנו מגיעים למצב שבו בגליל 50% הם אזרחים ערביים והייצוג שלהם בתוך הוועדות, גם המקומיות וגם המרחביות, הוא מעט מדי.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אז זו גם עוד לקונה שאני רוצה בבקשה שתשימו לב אליה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: תודה.

מנסור עבאס: תודה.

מנסור עבאס: יש עכשיו כמה וכמה מכרזים, אנחנו נדאג לדרוש את הייצוג ההולם.

מנסור עבאס: תודה לך, חברת הכנסת ג'ידא רינאוי.

מנסור עבאס: חברת הכנסת ענבר בזק, בבקשה.

ענבר בזק: קודם כל, אני רוצה לברך את השרה מירב כהן ואת אנשי משרדה על תוכנית מאוד חשובה, תוכנית שמביאה בשורה אמיתית.

ענבר בזק: אין לי ספק שיש מה לשפר עוד בתוכנית אבל זה באמת איזשהו צעד ראשון ומאוד-מאוד חשוב.

ענבר בזק: אני רוצה גם לברך אותך, יו"ר הוועדה, ח"כ מנסור עבאס, אתה עומד בראש ועדה מאוד-מאוד מיוחדת.

ענבר בזק: כחברת ועדה נכנסתי היום לאתר הכנסת וגיליתי נתון שהפתיע אותי מאוד, זו הוועדה היחידה שהאופוזיציה לא מחרימה ויש בה חברי אופוזיציה כחברים קבועים.

ענבר בזק: זה רק מוכיח לנו שחברי האופוזיציה שמים את ענייני החברה הערבית בראש מעייניהם.

ענבר בזק: זה חשוב יותר מחינוך, יותר מבריאות, יותר מכלכלה, זכויות הילד, זכויות מעמד האישה.

ענבר בזק: אז אני מברכת את חברי האופוזיציה שהצטרפו לוועדה החשובה הזו וקוראת להם להיות חלק מהדברים המאוד משמעותיים שאנחנו הולכים לעשות פה.

מנסור עבאס: תודה לך.

מנסור עבאס: חברת הכנסת אורית סטרוק ואחריה חברת הכנסת אימאן ח'טיב.

אורית סטרוק: תודה רבה.

אורית סטרוק: אדוני היושב-ראש, אני רוצה להגיד בפתח דבריי שאני הצבעתי בעד הקמת הוועדה הזו ובעד היותך יושב-ראש הוועדה הזו ואני בעד שיפור תנאי החיים במגזר הערבי בכל התחומים.

אורית סטרוק: אני בעד.

אורית סטרוק: שמענו כאן הרבה על הצרכים, על המטרות ועל היקף התקציבים – בסדר גמור.

אורית סטרוק: יש ויכוחים, אני קטונתי מלהגיד, אני לא חיה בתוך החברה הזו ואני לא יודעת מה יותר חשוב, אם זה ספורט או תרבות, אני באמת לא מתערבת וזה לא העניין מבחינתי.

אורית סטרוק: מה שמקפיץ אותי, ואני מבקשת שדרך הוועדה הזו נקבל נתונים מסודרים ומדויקים, זה לא ה"מה", זו לא המטרה, אלא זה ה"איך".

אורית סטרוק: כי מה ששמענו כאן מהשרה מירב כהן – ואני מצטערת שהיא לא נשארה אתנו אבל אני מניחה שאתה קצת בוחש בעניינים, אתה מכיר ואתה אפילו לבד יכול לתת תשובה, אני חושבת אבל שהוועדה צריכה לקבל תשובה מוסמכת, רשמית ומסודרת על ה"איך".

אורית סטרוק: השרה אמרה: אנחנו הולכים לשנות את כללי המשחק.

אורית סטרוק: אם אני מבינה ושומעת נכון זה דומה למה ששמעתי אתמול בוועדת העבודה כשהיה דיון על ההנגשה לנכים.

אורית סטרוק: ואני שוב אומרת, אני חושבת שנכה באום אל-פחם לא צריך לקבל שום דבר פחות או יותר מאשר נכה ברעננה או נכה באריאל או בקדומים.

אורית סטרוק: אותו דבר.

אורית סטרוק: נכה הוא נכה הוא נכה.

אורית סטרוק: אבל, מה ששמענו אתמול בוועדת העבודה זה שיש 50 מיליון שקל שהובאו לטובת הנגשה רק במגזר הערבי ואני שואלת: איך זה קורה?

אורית סטרוק: איך זה קורה בהיבט החוקי?

אורית סטרוק: איך זה קורה בהיבט הרגולטורי?

אורית סטרוק: איך אתם מסדרים את התבחינים?

אורית סטרוק: הרי בסוף כשמחלקים תקציבי ממשלה הם מחולקים לפי תבחינים.

אורית סטרוק: ואני שוב אומרת, אם לפי תבחינים הגיוניים, תבחינים חוקיים, צריך להעביר יותר כסף לאום אל-פחם, אני לא יודעת מאיזו סיבה, לטובת הנגשה – בסדר גמור, אבל איך מסדרים את הדבר הזה?

אורית סטרוק: עד עכשיו התבחינים היו מאוד מקצועיים.

אורית סטרוק: איך זה מסתדר עם מקצועיות?

אורית סטרוק: איך זה מסתדר עם שוויון?

אורית סטרוק: כמה זה בא על חשבון מקומות אחרים?

אורית סטרוק: מה שאמרתי עכשיו על הנגשה לנכים זה נכון לכל התחומים, כי מה שאני שומעת כאן בין השורות של מה שאמרה השרה ומה שאמר חסאן זה שבעצם לוקחים את הכסף של כל משרד ומשרד בכל תחום ותחום ומחלקים, מסדרים את התבחינים, כך שהחברה הערבית תקבל הרבה מעבר לגודלה היחסי בחברה - - -

מנסור עבאס: הלוואי, הלוואי, אורית.

אורית סטרוק: אז אני לא יודעת.

אורית סטרוק: אני מבקשת לקבל על זה פה, דרך הוועדה הזו, דיווח מדויק על מה שקורה עם התבחינים כי גם פורסמה כתבה ב"גלובס" – מן הסתם ראית אותה גם – שמדברת על-כך שמשנים את התבחינים ושיש משרדים שלא מוכנים לשנות את התבחינים.

אורית סטרוק: אני רוצה שהכנסת תבין על חשבון מה זה בא, על חשבון מי זה בא, ואיך זה מסתדר למשל עם ההנחיה של היועץ המשפטי לממשלה שאני מכירה, הנחיה מ-2018, שדורשת שבכל פעם שחלוקת תקציבים היא פוליטית – ופה אנחנו מדברים על פוליטיקה, זה צעד פוליטי שאתה, היושב-ראש, עשית – איך זה מסתדר עם כללי הרגולציה, עם כללי התבחינים שנקבעו לאורך שנים רבות ועל חשבון מה זה בא.

מנסור עבאס: הנקודה מאוד ברורה.

מנסור עבאס: חברת הכנסת אימאן ח'טיב, בבקשה.

אימאן ח'טיב יאסין: צהריים טובים לכולם.

אימאן ח'טיב יאסין: כבוד היו"ר, אני לא יכולה להתחיל את דבריי בלי לברך ולחזק אותך על הצעד החלוצי האדיר, שמת את עצמך בחזית, בתוך האש מכל הצדדים בשביל דבר אחד – טובת החברה הערבית.

אימאן ח'טיב יאסין: בשביל זה אנחנו כאן, בשביל זה אנחנו הלכנו בדרך הזאת וכולי תקווה שנצליח כולנו ביחד.

אימאן ח'טיב יאסין: כל מי שמאמין שמגיע לחברה הערבית את הזכויות הבסיסיות האלו שישים את ידו עם הידיים האמינות שרוצות בטובת החברה ואני בטוחה שנצליח להגיע למקום הנכון.

אימאן ח'טיב יאסין: אני בטוחה שזה ייקח קצת זמן אבל אנחנו יכולים להגיד בגאווה שאנחנו בדרך הנכונה והדרך התחילה.

אימאן ח'טיב יאסין: אני רוצה להתייחס רק במשפט אחד לח"כ סטרוק על מה שהיא אמרה ורוצה לקחת שתי מילים מהדברים שלה – "תבחינים הגיוניים".

אימאן ח'טיב יאסין: אני חושבת ששם הבעיה ושם הפתרון.

אימאן ח'טיב יאסין: אם תסתכלי אל תוך זה תדעי במאה אחוז שזה מה שהיה צריך לקרות כבר מזה 70 שנה ובגלל זה צורך השעה והנסיבות הביאו שזה יקרה, כי לנכה באום אל-פחם אין אפילו מדרכה ללכת עליה, שלא לדבר על תמרור, כך גם כל הנכים בחברה הערבית.

אימאן ח'טיב יאסין: אז אל לנו להשלות את עצמנו ולדבר סתם מדברים, בוא נסתכל לתוך עצמנו ונגיד את האמת.

אימאן ח'טיב יאסין: אני רוצה רק להגיד עוד משפט לגבי התוכנית.

אימאן ח'טיב יאסין: התוכנית נקראת "חברתית-כלכלית", כך אני רוצה לראות אותה, כי אני מאמינה שאם אנחנו נטפל בדברים החברתיים קודם ונביא את המשאבים הכלכליים בצד זה אז אנחנו בכיוון הנכון.

אימאן ח'טיב יאסין: המון תודות לך על העבודה, לכל הצוות העובד, לצוות המשרד, חסאן וכל מי ששם ידו בזה.

מנסור עבאס: ד"ר חוסאם דיאב, בבקשה.

חוסאם דיאב: אני ד"ר חוסאם דיאב, האגף הערבי במשרד החינוך.

חוסאם דיאב: אדוני יושב-הראש, אנחנו מדברים על עידן חדש של בניית שותפות עם כל הגורמים הנוגעים בחינוך בחברה הערבית.

חוסאם דיאב: לראשונה נבנית תוכנית אסטרטגית ל-5 השנים הקרובות בשותפות מלאה עם ועד ראשי הרשויות, עם מנהלי אגפי חינוך, עם ועדת המעקב, עם נציגות של ועדי הורים, עם האקדמאיים מהחברה הערבית.

חוסאם דיאב: כל מי שיש לו נגיעה בחינוך הערבי וראייה עתידית היה שותף.

חוסאם דיאב: הדגש בתוכנית הזו, בהמשך לדבריה של השרה, הוא לא לעשות יותר מאותו דבר אלא לצאת מתוך הקופסה, לחשוב ולעשות דברים אחרים שלא נעשו בעבר.

חוסאם דיאב: אם נתנו בעבר שעה לעברית, לא לתת שעתיים עברית ולצפות למהפך בהוראת העברית או בהוראת הערבית, אלא לשנות את גישת ההוראה, גישת ההדרכה ואמצעי ההוראה.

חוסאם דיאב: חשבתי להציג את עיקרי התוכנית האסטרטגית שנבנתה - - -

מנסור עבאס: אנחנו נקדיש לזה ישיבה נפרדת, אנחנו היום דנים בתוכנית באופן כללי.

חוסאם דיאב: ולכן אני מאוד מקווה שתהיה הזדמנות להציג לעומק את התוכנית.

מנסור עבאס: ניתן לכם את ההזדמנות להציג.

חוסאם דיאב: אחד מהעוגנים שמר גנאים ציין זה החינוך הבלתי פורמלי.

חוסאם דיאב: הוא מקבל נתח מאוד משמעותי בתוכנית האסטרטגית, כאשר הוא חלק מחינוך שמתרחש בתוך בית הספר ומשלים לחינוך הפורמלי.

חוסאם דיאב: הנקודה הנוספת שעלא ציין לגבי הפערים – אין זה סוד שכן היו פערים ולפני עשור המשרד יצא עם תוכנית שנקראת תקצוב דיפרנציאלי שמיטיבה עם החברה הערבית והחברה החרדית.

חוסאם דיאב: התחלנו את זה עם היסודי וחטיבות הביניים ולפני 3-4 שנים זה התחיל גם בחטיבה העליונה תחת הכותרת "דוקטוס", כאשר מושקעים 500 מיליון שקלים לתחום הזה.

חוסאם דיאב: התקווה שלנו היא שתוכנית החומש החדשה כן תסגור את הפערים.

חוסאם דיאב: תודה לכם.

מנסור עבאס: סאמי סעדי, בבקשה.

אוסאמה סעדי: תודה רבה לכולם.

אוסאמה סעדי: אנחנו התחלנו להתניע את התוכנית הזו בדיוק באוקטובר 2019.

אוסאמה סעדי: ישיבת ועדת ההיגוי שהתכנסה לבניית תוכנית ההייטק, החדשנות והיזמות בחברה הערבית התכנסה באוקטובר 2019.

אוסאמה סעדי: אני מאוד מקווה שבאמת שבוע הבא, אחרי שהמשרד לשוויון חברתי, חסאן, עלא והוועד עשו את העבודה, יגישו את ההמלצות ותתקבל החלטת ממשלה.

אוסאמה סעדי: זו החלטה שתביא ל-20,000 מהנדסים.

אוסאמה סעדי: אם ב-2012 היו רק 2,000 מהנדסים ועכשיו אנחנו 9,500 מהנדסים, אז התוכנית הזו צריכה להביא ל-20,000 מהנדסים, צריכה גם לשפר את התשתיות ואת כל השאר.

אוסאמה סעדי: כבוד היושב-ראש, אנחנו ארגון ערבי-יהודי אז בואו ניתן לרביטל למען שוויון של יהודים וערביים.

קריאה: גם מגדרי.

רביטל דואק: היא ביקשה שוויון מגדרי אז הנה.

רביטל דואק: באמת אני רוצה בהקשר הזה רק לתת אנקדוטה, שהתוכנית נגעה גם במעסיקים, גם במגזר העסקי, גם במגזר הציבורי וגם בגופי החברה האזרחית, היה פה שיתוף פעולה מדהים וחשוב היה לשמוע את הקולות של כולם.

רביטל דואק: לכן אנחנו בטוחים שהתוכנית הזו ישימה ואנחנו מודים על השותפות לאורך כל התקופה הזו עם המשרד לשוויון חברתי, מלבד ראשי הרשויות.

רביטל דואק: אנחנו ממש מאמינים בישימות שלה ובתוצאות שיביאו באמת לשיפור משמעותי.

רביטל דואק: יש פה הזדמנות ענקית עבור החברה הערבית, ההייטק הישראלי והחברה הישראלית.

מנסור עבאס: תודה לך.

אוסאמה סעדי: זו ההשקעה הכי טובה של כמה מאות מיליונים, שיביאו לכמה מיליארדים טובים גם בהכנסה לנפש וגם בתל"ג.

אוסאמה סעדי: תודה.

מנסור עבאס: אמין אבו חייה, בבקשה.

אמין אבו חייה: תודה.

אמין אבו חייה: אני אמין אבו חייה, מנהל אגף מיעוטים במשרד הבינוי והשיכון.

אמין אבו חייה: אני תוהה למה הנושא של בינוי ושיכון לא הוצג בפני הוועדה.

מנסור עבאס: נציג אותו בישיבה נפרדת.

אמין אבו חייה: אני חושב שדווקא בנושאים של בינוי ושיכון נעשתה עבודה מאוד מאוד יסודית, גם עם ועד ראשי רשויות ושיתוף של ראשי הרשויות, ממש הלכנו מרשות לרשות.

אמין אבו חייה: זה קורה בסוף בהובלה של יעל וחסאן כמשרד מתכלל.

אמין אבו חייה: הצגנו בעשרות דיונים את כל התוכניות שיש בהן למעשה לקחים מאוד-מאוד משמעותיים איך אנחנו רוצים להתקדם ל-5 השנים הבאות, גם ב-922 וגם נושאים חדשים שלא נלקחו בחשבון בהחלטה הקודמת.

אמין אבו חייה: לכן אני חושב שזה אירוע מבחינתנו מאוד מרכזי ואנחנו נשמח אם תינתן לנו ההזדמנות להציג זאת בפני הוועדה המכובדת הזו.

אמין אבו חייה: תודה.

מנסור עבאס: מעין, בבקשה, נתחיל לסכם.

מעין ספיבק: התייחסות לחברת הכנסת?

מנסור עבאס: אם את רוצה, התייחסות כללית או ספציפית.

אורית סטרוק: אני אשמח כי אני צריכה לצאת ואשמח לשמוע אותך קודם.

מעין ספיבק: בשמחה.

מעין ספיבק: קודם כל שאלת ברמה המשפטית אך ניתן לטפל בזה, התשובה היא שהממשלה רשאית לעשות החלטות ממשלה של עדיפות לאומית.

מעין ספיבק: יש לזה כמובן נהלים ברורים.

מעין ספיבק: הלשכות המשפטיות במשרדים השונים עובדות לפי פרוטוקול אחרי שמשרד המשפטים מאשר את זה ברמה העקרונית, כך שיש לנושא מסלול ברור וכל החלטת ממשלה של חומש לחברה הערבית מחויבת לעבור את זה כי אחרת לא ניתן להצדיק.

מעין ספיבק: עם זאת אני אגיד שכלל התקציבים שיש בהחלטת הממשלה גם עוברים דרך עיניים מקצועיות ונבחנות הסיבות שבשלן נכון לתקצב את החברה הערבית עבור הנושאים האלה.

מעין ספיבק: בנושא הספציפי הזה צריך לומר שההכנסות של הרשויות המקומיות לתקציב הפיתוח שלהן הן הכנסות נמוכות יותר בשל בעיות מובנות של הכנסות מהיטלי פיתוח בחברה הערבית בשל בעיות מקרקעין שונות, ולכן גם יש פה פערים גדולים יותר שצריך לגשר עליהם, לכן יש גם בנושא הספציפי הזה הצדקה מקצועית.

מעין ספיבק: באשר לסוגיית התקציבים הקואליציוניים, חבר הכנסת בצלאל סמוטריץ' העביר פנייה למשרד האוצר וכמובן יועבר לו מענה מפורט שעונה לשאלה שגם את הצגת כאן.

מעין ספיבק: כשהמכתב יהיה מוכן נוציא אותו וניתן את המענה.

מנסור עבאס: תודה, מעיין.

מנסור עבאס: יעל, בבקשה.

יעל מבורך: אני רוצה, א', גם להתייחס לנקודה הזו ולומר שבכל הנושאים שהתוכנית עוסקת בהם, באופן גורף, נעשה קודם כל מיפוי של פערים, נקבעו יעדים והמטרה היא לצמצם אותם.

יעל מבורך: בחלק מהמקומות יש אכן צורך להקצות תקציבים מעבר לחלקם היחסי באוכלוסייה כדי לצמצם אותם.

יעל מבורך: אז הנושא מאוד חשוב.

יעל מבורך: עלו פה הרבה נקודות על ידי חברי הכנסת, רשמנו את כולן, ניתן להן גם מענה בתוך התוכנית ונגיע להתייחס פה גם באופן נקודתי לכל אחד מהנושאים וגם למנגנון היישום, המעקב והבקרה בהמשך.

מנסור עבאס: תודה.

מנסור עבאס: חסאן, בבקשה.

חסאן טואפרה: אני אגיב רק במשפט למה שאמר חבר הכנסת גנאים וחברת הכנסת זועבי לגבי הסיפור של הישימות.

חסאן טואפרה: אנחנו כמובן הפקנו לקחים מההחלטה הקודמת ואנחנו לא רוצים שהכספים יישארו בתוך משרד האוצר אלא באמת יעברו לשטח.

חסאן טואפרה: אז חלק מהדברים שאנחנו הולכים לעשות הם להגביר את הזמינות של הקרקע ביישובים דרך איתור יותר אקטיבי, גם הפחתת מאצ'ינג, גם הסיפור של החלטת ממשלה שתהיה גמישה, לא רב-שלבית שתקשה על היישובים להגיע לאותם תקציבים, גם תקציבים להסרת חסמים.

חסאן טואפרה: יש כמה דברים שאנחנו עובדים עליהם כך שהתקציבים יגיעו בצורה יותר טובה.

חסאן טואפרה: כמובן שרשמנו את ההערות שנשמעו פה ואנחנו מברכים מאד על הישיבה.

חסאן טואפרה: הישיבה מבחינתנו הזינה אותנו בעוד נושאים ונמשיך לגבש את ההחלטה.

חסאן טואפרה: תודה רבה.

מנסור עבאס: מודר יוניס, בבקשה.

מודר יוניס: אני מודה ליושב-הראש על כל העשייה, בוודאי ובוודאי אתגר די גדול.

מודר יוניס: אני מתקן את עצמי, לא היה קל להשיג את הכסף, היה מאוד קשה להשיג את הכסף.

מודר יוניס: אני אמרתי את זה כסלנג.

מודר יוניס: זו עבודה מבורכת ואני יודע שאדוני ורע"ם נמצאים במצב לא קל בתוך החברה הערבית, ימים יגידו, ההחלטות.

מודר יוניס: אנחנו נקווה שבעצם הבאנו את הבשורה לחברה הערבית, הדרך עוד ארוכה.

מנסור עבאס: עלא, בבקשה.

עלא גנטוס: אני רוצה לברך ושנמשיך להגיע להחלטה.

עלא גנטוס: בסופו של דבר צריכה להיות החלטת ממשלה שתמסד את כל מה שעשינו.

עלא גנטוס: אני מקווה שזה יהיה בשבוע הבא, בשבוע הקרוב, ונתבשר שהתהליך הזה יוצא לדרך ונחזור לחיים נורמליים.

מנסור עבאס: חברי הכנסת, בישיבה הזאת התחלנו להציג את עיקרי התוכנית באופן כללי.

מנסור עבאס: אנחנו נדאג בוועדה, גם בשלב הזה שבו התוכנית מתגבשת ולקראת אישור, לעבור על התחומים השונים, במיוחד התחומים העיקריים, חינוך, שיכון, הנושאים הכבדים בתוכנית.

מנסור עבאס: ניתן להם את תשומת הלב בישיבות הוועדה הקרובות.

מנסור עבאס: אבל בין ישיבה לישיבה אנחנו עובדים יום ולילה כדי לקיים את המלאכה מול המשרדים השונים, גם מול משרד האוצר, אגף התקציבים ובתוך הממשלה עצמה.

מנסור עבאס: אנחנו נדאג שבסופו של דבר כל ההערות והדרישות שהעלו חברי הכנסת, גם היום וגם בישיבות הבאות, יבואו לידי ביטוי בתוכנית עצמה.

מנסור עבאס: לאורך שנים ישבנו בוועדות – אני בעצם שנתיים אבל עוקב אחרי התהליך הפוליטי – לאורך שנים יושבים ומדברים רק על בעיות, בעצם היום אנחנו מדברים על פתרונות.

מנסור עבאס: זו הגישה הנכונה.

מנסור עבאס: להגיד מה צריך לעשות, לעשות את זה ולהוביל תהליך בנושא הזה.

מנסור עבאס: אני מאוד מעריך את נוכחותכם והשתתפות

מנסור עבאס: כם ואני רוצה להודות לצוות הוועדה, לצוות המשרד לשוויון חברתי, לוועד ראשי הרשויות, מודר יוניס ועלא גנטוס, ולכל האורחים.

מנסור עבאס: נמשיך לעקוב ולהתקדם.

מנסור עבאס: תודה רבה לכם.

מנסור עבאס: הישיבה נעולה.