ועדת הכלכלה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 23, 2021-10-03 16:30

מיכאל ביטון: אנחנו מתחילים את הדיון.

מיכאל ביטון: זה קצב דיוני התקציב וחוק ההסדרים.

מיכאל ביטון: אנחנו עושים חמישה-שישה דיונים ביום וברציפות.

מיכאל ביטון: קוד כל, הערכה לאנשי המקצוע שנמצאים כאן כל היום וכל הלילה.

מיכאל ביטון: אנחנו מתחילים עכשיו דיון במה שאנחנו מכנים הרפורמה לבנקאות פתוחה ושמה המקצועי בספר החוקים הוא פרק ט"ז (שירות מידע פיננסי) מתוך הצעת חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2021 ו-2022), התשפ"א-2021.

מיכאל ביטון: מכבדים אותנו אנשים רבים.

מיכאל ביטון: נמצאת אתנו גברת ענת גואטה, יושבת ראש הרשות לניירות ערך.

מיכאל ביטון: אני אתן לך לפתוח ואחר כך ידבר הנציג הבכיר של האוצר.

מיכאל ביטון: בבקשה.

ענת גואטה: תודה רבה.

ענת גואטה: שלום ליושב ראש ועדת הכלכלה חבר הכנסת מיכאל ביטון, חברי הכנסת, כל המשתתפים, עמיתיי, נציגי הרגולטורים.

ענת גואטה: לפני שאני מתחילה אני חייבת לומר שאני מאוד מתרגשת להיות כאן היום.

ענת גואטה: אני חושבת שזה מרגש לעשות את הצעד הראשון של הרפורמה הכול כך משמעותית הזאת בחי הציבור בישראל.

ענת גואטה: חשוב לי לומר שכל האנשים שנמצאים כאן בדיון הזה, הם בעצם אלה שיקבעו אם הציבור בישראל יצליח לקבל בקרוב את ההצעות הטובות ביותר בכל מה שקשור לניהול העולם הפיננסי שלו, בדיוק כמו שהוא מקבל כשהוא רוצה לטוס לחוץ לארץ או בתחום הסלולר ונקווה שגם בתחומים נוספים.

ענת גואטה: אגב, אני הכנתי מצגת, אם אפשר לחבר אותה.

ענת גואטה: תודה.

ענת גואטה: הצעת החוק שאנחנו נדון בה בוועדה הזאת, שירות מידע פיננסי, היא שלב אחד בדרך ליישום רפורמת הבנקאות הפתוחה.

ענת גואטה: מה שהיא עושה, היא מחזירה לציבור את השליטה על ההחלטה שלו לגבי שיתוף המידע הפיננסי האישי שלו שגלום היום בחשבונות הבנק.

ענת גואטה: דמיינו לעצמכם עולם שבו כל שירות פיננסי שאתם צריכים, למשל ניהול חשבון עובר ושב, למשל מחזור משכנתא באופן דיגיטלי, תקבלו באופן מיידי הצעות שמותאמות באופן אישי לצרכים שלכם ותוכלו לבצע את הבחירה שלכם בקלות, במהירות ובאופן ידידותי.

ענת גואטה: אני מניחה שכולכם כאן מכירים את מנועי החיפוש של כרטיסי טיסה כשאנחנו רוצים לנסוע לחוץ לארץ.

ענת גואטה: אפשר לקבל שם במקום אחד מהרבה מאוד ספקי שירות את ההצעה הטובה ביותר ולממש אותה במהירות.

ענת גואטה: התהליכים האלה הם תהליכים שהם מגבירי תחרות ומייצרים תחרות על המחיר ועל תהליך הרכישה שהפך להיות למעשה מאוד מאוד קל ונגיש.

ענת גואטה: הרבה מאוד אנשים מעדיפים היום לעבוד באמצעות האינטרנט ופחות באמצעות סוכני נסיעות.

ענת גואטה: אנחנו למעשה, כולנו, הציבור הרחב, אני אגדיר את זה כך, אנחנו שבויים באמצעות חשבון הבנק שלנו בידי המערכת הבנקאית ואין לנו למעשה היום שום חלופה מלאה וממשית לשירותים שאנחנו מקבלים באמצעות חשבון הבנק.

ענת גואטה: היום חבילה בנקאית היא עסקת חבילה, אי אפשר לפרק אותה ולמעשה אחד האפקטים של הרפורמה הזאת הוא שהחבילה הבנקאית תהיה פריקה.

ענת גואטה: לכן הצעת החוק הזו צפויה לשנות את המציאות של אזרחי מדינת ישראל בכך שהיא תייצר להם חלופה שתאפשר לנו להעניק לציבור תחרות אמיתית במרחב השירותים הפיננסיים באופן מתקדם ויעיל.

ענת גואטה: אפשר לעבור לשקף הראשון.

ענת גואטה: למעשה החקיקה הזאת היא התוצר של ועדת שטרום הוקמה בשנת 2015.

ענת גואטה: בשנת 2016 היא הגישה את ההמלצות שלה לשר האוצר ולמעשה הניחה את היסודות להסדרה הנוכחית.

ענת גואטה: בכל מה שקשור לתחום המידע הפיננסי ויישום פעילות תשלומים, הוועדה המליצה שהסדרת התחומים האלה תתבצע בהתאם לדירקטיבה האירופאית, ה-2-PSD ובפרט הוועדה המליצה להטיל חובה על גופים פיננסיים שמחזיקים במידע של לקוח, לאפשר גישה למידע הזה בהסכמת הלקוח.

ענת גואטה: למעשה המטרות המשמעותיות של הרפורמה הן למעשה העברת השליטה על ההחלטה לגבי שיתוף מידע לידי הלקוח, לקוח הבנק, שיוכל לחלוק את המידע הזה עם צדדי ג' ולאשר לחברות פינטק, לשחקנים אחרים, להציע ללקוח הצעות מתחרות מספקי שירותים בתחום הפיקדונות, בתחום האשראי, בתחום ניירות ערך ובתחומים נוספים בעתיד באמצעות תהליכי ייעוץ אובייקטיביים.

ענת גואטה: אחד התוצרים המשמעותיים של הרפורמה יהיה פיתוח משמעותי יותר של השוק החוץ בנקאי במכלול השירותים הפיננסיים וכן ייצור של תחרות ברת קיימא לטווח הארוך תוך כדי זה שאנחנו מעריכים שבטווח הארוך יהיה שיפור במחירי השירותים הבנקאיים בהם עדיין השיפור אינו מספיק.

ענת גואטה: מה צריך לעשות כדי שהרפורמה הזאת תצליח.

ענת גואטה: קודם כל, לקדם את החקיקה.

ענת גואטה: אנחנו קוראים לזה חקיקת בזק.

ענת גואטה: החקיקה הזו צריכה להיות חקיקה מהירה מכיוון שאנחנו כבר נמצאים בפיגור.

ענת גואטה: החקיקה הזו הייתה צריכה לקרות לפני שנים.

ענת גואטה: החקיקה הזו צריכה להיות חקיקה יעילה וידידותית.

ענת גואטה: האתגר השני המשמעותי שגם הוא נמצא באחריות של כל מי שנמצא בדיון הזה הוא בניית אמון במערכת החוץ בנקאית, בדיוק כפי שקיימת מערכת אמון היום של ציבור הלקוחות במערכתך הבנקאית.

ענת גואטה: בשקף יש הדגמה ואתם תוכלו לראות איך התהליך יעבוד.

ענת גואטה: למעשה הלקוח יוכל לתת הרשאה לחלוק מידע מול צדדי ג'.

ענת גואטה: צדדי ה-ג' יוכלו להיות חברות פינטק, יוכלו להיות גם שחקנים אחרים.

ענת גואטה: חברות הפינטק יהיו זכאיות לקבל את המידע הזה מהמערכת הבנקאית, מחשבון הלקוח, ברישיון.

ענת גואטה: הרישיון הזה יונפק להן על ידי רשות ניירות ערך או על ידי רגולטור מהסדר אחר במידה ויש להן כבר רישיון לפי הכללים שקבועים בחוק.

ענת גואטה: למעשה באמצעות זיהוי הלקוח אפשר יהיה לבצע תהליך שנקרא השוואת עלויות.

ענת גואטה: זאת אומרת, לבצע השוואה של תנאי השירות המוצע בין כל הספקים שנמצאים ברקע ולמעשה מחוברים לספק שירותי המידע, והלקוח יוכל בדרך קלה, פשוטה ויעילה בעתיד גם לממש את הבחירה שלו ולמעשה לבחור בחלופה הטובה ביותר עבורו.

ענת גואטה: חשוב לי לציין שאחד הבנפיטס של הרפורמה הזאת היא כמובן רווחת הצרכן אבל הבנפיט השני שבעיני הוא חשוב לא פחות הוא הנושא של פיתוח שוק עבור חברות טכנולוגיה שמומחיות בתחום הפיננסיים, אנחנו קוראים להן חברות פינטק.

ענת גואטה: ישראל היא מעצמת פינטק בעולם.

ענת גואטה: היא אחת המדינות שמובילות בתעשיית הפינטק שלה.

ענת גואטה: הבעיה היא שחברות הפינטק הישראליות לא פעילות בישראל, אחוז נמוך מחברות הפינטק הישראליות פועלות בישראל ולמעשה הרפורמה הזאת תאפשר להן לפעול בשוק הישראלי עבור החברות הצעירות, להשתמש במדינת ישראל כאתר בטא-סייט עבור החברות המתקדמות יותר, להציע שירותי ערך מוסף ללקוחות הבנקים ולמעשה לפתח כאן שוק שיבטיח שהתחרות תהיה ברת קיימא.

ענת גואטה: זאת אומרת שהיא תמשיך להיות נוכחת בשוק שלנו גם בטווח הארוך.

ענת גואטה: גם בתחום הפינטק, ישראל מייצרת לעולם את השירותים המתקדמים ביותר, מייצאת אותם עבור כל העולם, אבל בדומה להיותנו מעצמת סייבר ומעצמה טכנולוגית, הציבור הישראלי בסופו של דבר עדיין חי בעולם הישן.

ענת גואטה: חשוב לי לציין שבשנים האחרונות בנק ישראל עשה מהלכים חשובים ומשמעותיים.

ענת גואטה: הקמת הבנק הדיגיטלי הייתה אחת מתשתיות טכנולוגיות במערכת הבנקאית שנדרשת למימוש רפורמת הבנקאות הפתוחה.

ענת גואטה: בלעדיה ההיערכות הטכנולוגית של המערכת הבנקאית המואצת בשנים האחרונות, הרפורמה הזאת לא הייתה יכולה לצאת לדרך, האפשרות למעבר חשבונות בקליק שהושק ממש לאחרונה.

ענת גואטה: אבל עדיין, כדי שההסדרה הזאת תצליח, חיוני שהרפורמה הזאת תצא לדרך כי היא מאפשרת בסופו של דבר לאותם גופים שהם מחוללי תחרות, מרביתם חברות פינטק, להיכנס לפעילות משמעותית בישראל.

ענת גואטה: חשוב לי גם להניח את הדברים כהווייתם כבר בפתח הדיון.

ענת גואטה: החוק הזה בהחלט מייצר אתגר עסקי משמעותי לאחד הסקטורים החזקים במשק, המערכת הבנקאית.

ענת גואטה: לכן ברור לי שבמעלה הדרך נראה בעלי אינטרס שלא רוצים שהגבינה תזוז, שלא רוצים לשנות את המצב הקיים ולכן ישנו שוב ושוב בכל דרך לדחות ולעכב את הרפורמה כי לשמור על המצב הקיים.

ענת גואטה: אבל הציבור בישראל זכאי וראוי ליהנות מפירות הפינטק ולשלם פחות אחד מסעיפי ההוצאה הגדולים ביותר שלו, הוצאות מימון ועמלות עבור הבנקים.

ענת גואטה: השקף הזה הוא שקף שכלל בתוכו גם דוגמאות לשירותים אבל אני רואה שזה ירד.

ענת גואטה: בכל מקרה, המטרה היא להראות מאיזה שירותים מודר היום הצרכן הישראלי בגלל שהרפורמה הזאת לא יוצאת לדרך.

ענת גואטה: היא לא קשורה ספציפית לצעד הספציפי הזה של ה-ATI אבל ATI הוא המפץ הגדול, הוא זה שמחולל את השינוי שלמעשה יותנע בעקבותיו.

ענת גואטה: חברות ביטוח דיגיטליות בישראל עדיין לא מציעות תהליך של קביעות דיגיטליות מיידיות כפי שחברות אינשורטק בעולם, ישראליות, יודעות להציע בהצלחה רבה.

ענת גואטה: אני לא אנקוב בשמות החברות.

ענת גואטה: חשבתי לעשות את זה כדי שיהיה קל יותר אבל אני אדבר ברמזים.

ענת גואטה: האפשרות לפתוח חשבון דיגיטלי במערכת חוץ בנקאית היא אפשרות שלא קיימת היום בישראל.

ענת גואטה: כל הנושא של פתרונות סליקה וניהול העברות כספים לעסקים באמצעות חברות פינטק, בפתרונות פינטק מתקדמים, תוך שימוש בטכנולוגיה מתקדמת, לא קיימים בישראל.

ענת גואטה: נושא של ייעוץ דיגיטלי באמצעות חברות פינטק שיודעות לתת תיעוד חכם על כל סכום בחשבון העובר ושב, נושא של אשראי חוץ בנקאי בחיתום מיידי של דקות לצרכנים ולעסקים הוא שירות שבשנת הקורונה כמעט ולא חווינו אותו אבל בארצות הברית ובאירופה חברות הפינטק היו מובילות בהזרמה של הסיוע הממשלתי לעסקים הקטנים והבינוניים.

ענת גואטה: בישראל הנושא הזה לא צלח.

ענת גואטה: נושא של משכנתה דיגיטלית חוץ בנקאית שגם שם יש לנו לעשות כברת דרך משמעותית כדי לפתח את הפעילות של השחקנים החוץ בנקאיים ולהכניס אותם לתוך השוק.

ענת גואטה: בסופו של דבר מהשקף הזה אפשר להבין את האתגר.

ענת גואטה: למעשה שלושת תחומי הבנקאות העיקריים – פיקדונות, אשראי ותחום ניירות הערך – הוא תחום שנשלט על ידי המערכת הבנקאית ואפשר לראות שני הבנקים הגדולים מרכזים את החלק הארי של הפעילות בשוק הזה ומכאן מאוד מאוד ברורה ההתנגדות ועוצמת ההתנגדות לרפורמה הזאת.

ענת גואטה: אנחנו מאמינים שהרפורמה הזאת מביאה בשורה משמעותית לציבור הישראלי ואנחנו חייבים לקבל אותה בעוז ובמהירות רבה.

ענת גואטה: תודה רבה.

מיכאל ביטון: תודה רבה, יושבת ראש הרשות לניירות ערך.

מיכאל ביטון: הדובר הבא ממשרד האוצר, יובל טלר, רכז פיננסים באגף התקציבים.

מיכאל ביטון: אני סומך עליך שמה שנאמר, לא ייאמר שוב.

יובל טלר: אני מבטיח להשתדל.

מיכאל ביטון: אנחנו רוצים להתחיל לעבוד.

מיכאל ביטון: דברי ברכה זה טוב ואחר כך נעבוד.

יובל טלר: תודה רבה לענת.

יובל טלר: המטרה של ההצגה שלנו כרגע היא לתת איזשהו פריים וורק כללי לעבודה שלנו כאן

יובל טלר: לגבי המצב הקיים היום בשוק הבנקאות הישראלי ומשם נעבור בפירוט קצת יותר גדול לחקיקת הבנקאות באופן ספציפי.

יובל טלר: שוק הבנקאות הישראלי הוא שוק עצום.

יובל טלר: כשאנחנו משווים אותו לשווקים אחרים, עשינו בחינה של סך ההכנסות בשוק הבנקאות בשנת 2019 ביחס לשווקים אחרים, לא התייחסנו ל-2020 בגלל הקורונה, אנחנו מדברים על שוק של 60 מיליארד שקלים.

יובל טלר: חשוב להבין שכל תזוזה הכי קטנה בשוק הזה, היא מייצרת אדוות עצומות בתוך המשק הישראלי.

יובל טלר: מהבחינה הזאת, גם כשאנחנו עושים בחינה להוצאה של משק בית על שירותי בנקאות, סך ההוצאה על עמלות וריביות מגיע לאזור 9,400 שקלים.

יובל טלר: כאן אנחנו מתייחסים רק להוצאות הישירות כאשר משק בית עומד מול הבנק.

יובל טלר: זה חוץ מההוצאות שמתגלגלות עליו בגלל ששירותי הבנקאות של העסקים שלו הם יקרים יותר.

יובל טלר: לקחנו כאן את כל ההוצאות וחילקנו אותן במספר משקי הבית.

יובל טלר: מדובר כאן כמעט בארבעה אחוזים מההוצאה של משק בית.

יובל טלר: לכן, שוב, כל תזוזה כאן וכל תנועה יכולה להשפיע על מבנה ההוצאות של משק הבית בצורה מאוד משמעותית.

יובל טלר: מערכת הבנקאות הזאת אליה אנחנו מתייחסים, מערכת בנקאות שהיא ריכוזית.

יובל טלר: ענת התייחסה לזה קודם ולכן אני לא אאריך.

יובל טלר: אנחנו באמת נמצאים במקום שבו גם שני הבנקים הגדולים מחזיקים ביותר מ-50 אחוזים מהמערכת וגם בהשוואות בין-לאומיות.

יובל טלר: ב-2018 - זה הנתון האחרון שפורסם – הייתה ירידה מסוימת ברמת הריכוזיות אבל לפי הדוחות הכספיים, ב-2019 חזרנו כבר לאותה רמת ריכוזיות שהייתה ב-2015 ואנחנו צופים עלייה נוספת ברמת הריכוזיות בעקבות המיזוג של בנק המזרח ובנק איגוד.

יובל טלר: גם כשאנחנו מסתכלים החוצה ומנסים להבין האם מחוץ למערכת הבנקאית נוצרת איזושהי תחרות, אנחנו עדיין רואים שבעולם האשראי למשקי בית, המערכת הבנקאית שולטת בצורה גורפת והתמונה הזאת עוד יותר חזקה כשאנחנו מסתכלים על עולם העסקים הקטנים והבינוניים, שם המערכת הבנקאית מעמידה 94 אחוזים מהאשראי.

יובל טלר: אין כמעט תחרות שמגיעה מחוץ לבנקים.

יובל טלר: לכן אנחנו חושבים שהתחרות במערכת הפיננסית יכולה לייצר גם דלק לכלכלה הריאלית, גם הפחתת מחירים וגם שיפור שירות ללקוחות.

יובל טלר: אלה שלוש מטרות שצריך להתייחס לכל אחת מהן בנפרד.

יובל טלר: כל אחת מהן חשובה ולהבנתנו הרפורמה שנמצאת כאן, שמונחת לפנינו כאן, יכולה לתת דחיפה גדולה ממש בכיוונים האלה.

יובל טלר: התחרות בשוק הפיננסים להבנתנו ולהבנת ועדת שטרום שקיבלה את היסודות של התפיסה הממשלתית בהקשר הזה, מתבססת על יצירת אירוע תחרותי ואיך מייצרים תחרות, באמצעות שלוש רגליים.

יובל טלר: אירוע אחד הוא אירוע של כניסה של שחקנים חדשים לתוך המערכת.

יובל טלר: אירוע שני הוא מעבר קל בין ספקים.

יובל טלר: אירוע שלישי, של השוואת עלויות.

יובל טלר: בלי אחד משלוש הרגליים האלה, היכולת של היווצרות תחרות בתוך המערכת הפיננסית היא מאוד מאוד מוגבלת.

יובל טלר: לכן בשנים האחרונות הממשלה באמת קידמה תהליכים בצירים האלה.

יובל טלר: בעולם השחקנים החדשים, כמו שענת אמרה קודם, הורדו דרישות ההון, מה שהביא להקמה של בנק חדש לראשונה מזה יותר מ-40 שנים.

יובל טלר: השנה האחרונה בה הוקם בנק היא 1969.

יובל טלר: משרד האוצר תקצב הקמה של לשכת מחשוב.

יובל טלר: הופרדו חברות כרטיסי האשראי בצורה כזאת שבספסלים האלה יהפכו להיות שחקנים אקטיביים נוספים בשוק ונחקקו עוד חקיקות אבל לא אכנס לעומד לגביהן כרגע.

יובל טלר: בנוסף לזה הוקמה חקיקה של מעבר קל בין ספקים, של ניידות בין בנקים והחקיקה נכנסה לתוקף לפני שבוע.

יובל טלר: אני מניח שכולכם שמעתם עליה.

יובל טלר: אנחנו מאמינים שהיא תביא דחיפה גדולה לתחרות.

יובל טלר: הרגל השלישית היא רגל של השוואה.

יובל טלר: מהבחינה הזאת כבר קודמה בעבר מערכת נתוני אשראי שמאפשרת ללקוח להשוות עלויות.

יובל טלר: בעיקר מאפשרת ללקוח לפנות ליותר ספקים, אבל היא לא מספיק מאפשרת לו להשוות עלויות ולקבל הצעות יעילות.

יובל טלר: הבנקאות הפתוחה היא הצעד הבא שבאמת ישלים לנו את המעגל הזה, שיאפשר לנו גם יצירה של שחקנים חדשים, גם מעבר קל בין ספקים וגם השוואת עלויות.

יובל טלר: יש כאן התייחסות לעוד חקיקות שאני מאוד מקווה שנתכנס כאן בקרוב לאשר גם אותן.

יובל טלר: גם השלמת בנקים לגבי ההגנות הצרכניות, גם לגבי חקיקת הסנבוקס, בתקווה גם CSD בקרוב וחקיקת הבנקאות הפתוחה.

מיכאל ביטון: יושבת ראש הרשות, את רואה, הוא אמר את שמות כל החברות.

מיכאל ביטון: לא צריך שקף.

מיכאל ביטון: הוא אמר בעל-פה.

מיכאל ביטון: תורה שבעל-פה מותר.

משה ארבל: אדוני היושב ראש, אתה יודע שמדובר בעילוי.

משה ארבל: כשהוא היה רפרנט דתות ואנחנו ניסינו לקדם דברים חשובים למען עם ישראל, אנחנו גילינו שותף נאמן לדרך.

משה ארבל: אני גם רוצה לברך אותך.

משה ארבל: זאת פעם ראשונה שאני בוועדת הכלכלה בראשותך.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

מיכאל ביטון: אני שמח שאתה כאן כי אם לא, יכולתי להיות לבד.

מיכאל ביטון: אני שמח שדווקא אתה כאן.

משה ארבל: אני לא אשאיר אותך לבד.

מיכאל ביטון: אתמול גיליתי שהוא תלמיד חכם.

מיכאל ביטון: הייתה לנו שיחה.

יובל טלר: כשלקוח רוצה להחליט לשפר את המצב הפיננסי שלו, הוא בעצם צריך לבדוק את האפשרויות שלו, להחליט על מעבר ואז לבצע את המעבר באמצעות בקשת ניוד וביצוע הניוד בפועל, כאשר חקיקת הניידות בבנקים תשלים את הצד השני אבל עכשיו מה שאנחנו עושים זה מתמקדים באותה יכולת של הלקוח לבדוק את האפשרויות שלו ולהחליט על מעבר כשאנחנו מתכוונים כאן לא רק ליכולת שלו לבדוק את כל הסל הבנקאי שלו אלא גם יכולת לפרק את הסל הבנקאי שלו להרבה מאוד חתיכות.

יובל טלר: מצד אחד לצרוך שירות בנקאי מסוים במקום אחד ושירות בנקאי אחר במקום אחר.

יובל טלר: מה הבעיה ולמה זה לא מספיק קורה היום.

יובל טלר: כי היום הבנקים מחזיקים במונופול על המידע הבנקאי של הלקוח.

יובל טלר: המידע הבנקאי זה הגביע הקדוש של המערכת הפיננסית, הוא מה שמאפשר למערכת לשמור את הלקוח אצלה, להציע לו הצעת ערך הכי טובה ולא לאפשר לו למצוא הצעות ערך טובות יותר ולברוח חס וחלילה.

יובל טלר: מה שקורה זה שהיום אין אפשרות ואי אפשר לרכז את כל המידע הפיננסי של הלקוח במקום אחד.

יובל טלר: אם אני היום רוצה לצרוך שירות אחד במקום אחד ושירות אחר במקום אחר, אני צריך להחזיק שתי אפליקציות שונות ועכשיו לך תשווה כמה יש לי בהוצאות בכרטיס אשראי כאן וכמה יש לי בחשבון פה ומה המצב הפיננסי שלי כרגע.

יובל טלר: מה הבעיה בזה.

יובל טלר: ככה לקוחות מתקשים לעקוב אחרי המצב הפיננסי שלהם.

יובל טלר: הם לא יודעים מה קורה אתם.

יובל טלר: הם לא יודעים מה העלויות, כמה עולה להם השירות הפיננסי שהם לוקחים בגלל שמי שמנגיש להם היום את השירותים זה אותו אחד שמוכר להם את השירות.

יובל טלר: ברור שאין לו אינטרס להנגיש בכל מקום את העלות ואת המקום בו הצרכן יכול להוזיל את העלויות.

יובל טלר: בסוף הלקוח צורך את הכול במקום אחד.

יובל טלר: אנחנו קוראים לזה בנדלינג, האחדה.

יובל טלר: בסוף הלקוח הולך לבנק אחד ושם הוא צורך את כל המוצרים שלו.

יובל טלר: גם מצד הספקים, הם לא יכולים להציע הצעות תחרותיות שתואמות את המאפיינים של הלקוח כי אין להם מספיק מידע.

יובל טלר: יש היום את מערכת נתוני אשראי ששיפרה משמעותית את כמות המידע שיש לספקים הפיננסים האחרים, אבל עדיין אין מספיק מידע שהמערכת הבנקאית יודעת היום לספק ללקוח.

יובל טלר: מה הפתרון.

יובל טלר: רפורמת הבנקאות הפתוחה.

יובל טלר: כאן אני עוצר רגע עבור קרדיט, בעיניי קרדיט עצום שהוא ממש לא טריביאלי בעבודה ממשלתית.

יובל טלר: יש כאן שיתוף פעולה מאוד גדול של רשות ניירות ערך, של בנק ישראל, של רשות התחרות, של משרד המשפטים, של רשות שוק ההון, להביא את התזכיר הזה לכדי מימוש, כשהיה ברור לכל השחקנים מסביב לשולחן שאנחנו – אני מדבר בלשון עדינה – עושים מהפכה.

יובל טלר: חושבים אמיתית שאנחנו דוחפים כאן בצורה משמעותית את התחרות בשוק.

יובל טלר: מה אומרת רפורמת התחרות הפתוחה.

יובל טלר: בגדול היא אומרת שאם לקוח עומד מול נותן שירות, מול אותו פינטק או שחקן אחר שענת דיברה עליו קודם, הוא נרשם לשירות, נותן השירות מפנה אותו לקבל הסכמה מול הגוף הפיננסי בו הוא מנהל את החשבון שלו, לצורך העניין מול הבנק שלו, מול חברת כרטיס האשראי.

יובל טלר: הוא נותן הסכמה להעברת המידע ומאותו רגע הגוף הפיננסי מחויב להעביר את המידע הפיננסי של הלקוח בכל רגע נתון לנותן השירות.

יובל טלר: לא בכל רגע נתון, ניכנס לזה בהמשך עת נדון בחוק לגבי איך זה קורה.

יובל טלר: מהבחינה הזאת ההנגשה הזאת של המידע, היא מה שאמור לגרום לשוק הזה להתפתח וזה מה שיגרום לשוק הזה לשנות את מבנה הצריכה בו.

יובל טלר: ממש כך.

יובל טלר: מבחינת מה שכלול בחוק כרגע, יש חמישה סלים.

מיכאל ביטון: אתה חורג מעשר הדקות שקיבלת.

מיכאל ביטון: תסיים.

מיכאל ביטון: לך לפואנטות.

מיכאל ביטון: שכנעת אותנו.

מיכאל ביטון: אנחנו בעד.

מיכאל ביטון: לדעתי גם הציבור בעד.

יובל טלר: אם הציבור בעד, מעולה.

יובל טלר: בגדול מה שיקרה זה שהלקוח יסכים לשתף מידע בנושאים – לפי מה שקבוע בחוק – עו"ש, תשלומים, אשראי, ניירות ערך וחסכונות.

מיכאל ביטון: לפי שיקולו של הלקוח.

יובל טלר: לפי שיקולו.

יובל טלר: אך ורק לפי שיקולו.

יובל טלר: רק בהסכמה מפורשת שלו.

יובל טלר: על בסיס זה נותן השירות יוכל לתת לו כל שירות שיעזור לו להתנהלות הכלכלית שלו.

יובל טלר: נתנו כאן כמה דוגמאות של השוואת עלויות, של ריכוז מידע, של ייעוץ פיננסי, הצעות ערך של חיתום.

יובל טלר: כל אלה הן הצעות שישפרו באופן משמעותי את יכולת הצריכה של הצרכן הפיננסי והכול בהתבססות על הפירוק של המונופול הזה של המידע.

יובל טלר: לבקשתך אדוני היושב ראש, אני מזדרז.

יובל טלר: אני רק אומר שהחוק נותן דגש מאוד גדול גם להוראות הצרכניות וגם לנושא אבטחת המידע והפרטיות של הלקוח כי בסוף זה הבסיס להנגשת המידע.

יובל טלר: אם לא תהיה כאן אבטחת מידע מספקת, אם לא תהיה כאן מספיק פרטיות, החוק הזה לא יעבוד.

יובל טלר: לכן החוק נותן מסגרת מאוד ברורה לגבי איך קובעים תנאים לגבי אבטחת מידע, באמת בהתבסס – כמו שענת אמרה קודם – על ההסדרה האירופאית בנושא הזה.

מיכאל ביטון: תודה לך יובל.

מיכאל ביטון: דניאל חחיאשווילי, בנק ישראל.

דניאל חחיאשווילי: אדוני יושב ראש הוועדה, חברי כנסת נכבדים, גברתי יושבת ראש רשות ניירות ערך, עמיתיי.

דניאל חחיאשווילי: אני אומר כמה מלים ממש בקצרה.

דניאל חחיאשווילי: גם לנו יש מצגת שאפשר להעלות אותה ועמיתתי תציג אותה.

משה ארבל: מה תפקידו של אדוני?

דניאל חחיאשווילי: סגן המפקח על הבנקים, בנק ישראל.

דניאל חחיאשווילי: הבנקאות הפתוחה, מהווה דגל גם מבחינת בנק ישראל.

דניאל חחיאשווילי: אנחנו רואים עולם שבו המידע פתוח כעולם שבו יש פוטנציאל גבוה להגברת התחרות, למתן שירותים יותר טובים ללקוח ואני חושב שכבר גם ענת וגם יובל הסבירו והראו כאן איך זה יקרה.

דניאל חחיאשווילי: לכן בבנק ישראל אנחנו התחלנו לעבוד על הפרויקט הזה כבר לפני כמעט שלוש-ארבע שנים, עוד לפני שהייתה חקיקה בנושא, וזה מה שמאפשר להביא את החקיקה הזאת בלוחות זמנים מאוד מהירים.

דניאל חחיאשווילי: לוחות הזמנים שנקבעו בהצעת החוק הם יחסית מהירים.

דניאל חחיאשווילי: אני אזכיר כאן שגם בוועדה הזאת יובל הזכיר את המעבר בקליק.

דניאל חחיאשווילי: לקח שלוש וחצי שנים עד שהרימו את הפרויקט הזה.

דניאל חחיאשווילי: כאן אנחנו מדברי בלוחות זמנים הרבה יותר קצרים כי כבר המערכת הבנקאית עובדת על זה.

דניאל חחיאשווילי: הצוות הבין-משרדי שהוביל משרד האוצר, עם כל החברים, גם משרד המשפטים, עשה עבודה טובה והתבסס על החקיקה הבין-לאומית בהמון נושאים ובהמון סוגיות שיש בחוק.

דניאל חחיאשווילי: זה ממש מבוסס על מה שקורה בעולם, לא רק באירופה, אלא ראו גם מקומות אחרים שזה קורה.

דניאל חחיאשווילי: חשוב לומר שבאירופה, כאשר מדברים על בנקאות פתוחה, מדברים על מידע על העו"ש ועל כרטיסי האשראי, כאן בישראל הלכנו להרחבה הרבה יותר גדולה והכנסנו גם פיקדונות, גם אשראי, גם ניירות ערך.

דניאל חחיאשווילי: אלה דברים שלא קיימים בעולם - בעולם מתחילים היום לדבר עליהם – ואנחנו, גם בתאריכי היישום אצלנו, שהם יותר מאוחרים לנושאים האלה, הם יהיו הרבה יותר מקדימים את מה שקורה בעולם.

דניאל חחיאשווילי: אנחנו כאן עקפנו את העולם.

מיכאל ביטון: כמה זמן מדינת ישראל קיימת?

מיכאל ביטון: 74 שנים.

מיכאל ביטון: בטח חלק מהבנקים קיימים מלפני קום המדינה.

מיכאל ביטון: לדעתי רוב הבנקים נוסדו בטרם קמה המדינה, במדינה שבדרך.

מיכאל ביטון: הרפורמה הזאת, מישהו חלם עליה מאה שנים ואתם עובדים עליה כמה שנים טובות, מאז 2015, מהתחלת הדוח של ועדת שטרום אבל אתם אומרים חקיקת בזק, בשבועיים.

מיכאל ביטון: יש כאלה שסוברים שהיא צריכה להתיישם מחר ויש כאלה שרוצים לדחות אותה.

מיכאל ביטון: אם היא כל כך חשובה, אנחנו רוצים שהיא תהיה מיושמת בהקדם האפשרי וכמובן באופן מעשי וטוב, אבל אנחנו נעים כאן בין המושג בזק לבין 80 שנות המתנה לרפורמה הזאת ואנחנו רוצים לקדם אותה.

דניאל חחיאשווילי: אני חושב שלוח הזמנים שנקבע בחוק, בין כל הגופים, הוא מהיר והוא יחסית ייתן מענה די מהר.

דניאל חחיאשווילי: הגישה המרחיבה הזאת שכוללת גם פיקדונות וגם אשראי, היא מתיישבת לגמרי עם התפיסה שהמידע בעצם שייך ללקוח והוא יכול להחליט למי הוא רוצה להעביר אותו.

דניאל חחיאשווילי: כאן חשוב לומר שכאשר אנחנו מסתכלים על מידע, הוא צריך להיות יותר רחב מהמידע הבנקאי.

דניאל חחיאשווילי: העולם הפיננסי הוא לא רק המידע שקיים בבנקים וצריך לראות איך אנחנו מוודאים שגם המידע הפיננסי הנוסף יהיה חלק מהדבר הזה.

דניאל חחיאשווילי: אנחנו כן בונים כאן אקו סיסטם שהוא חדש, אקו סיסטם פיננסי חדש, שאנחנו נראה אותו.

דניאל חחיאשווילי: יהיו כאן גופים חדשים עצמאיים, יהיו כאן שיתופי פעולה בין גופים חדשים לגופים קיימים.

דניאל חחיאשווילי: ברגע שהמידע יהיה שם, המידע יהיה פתוח וגופים יוכלו להיכנס אליו, אנחנו נראה את קפיצת המדרגה והפינטקים והגופים החדשים יבואו עם כל מיני שירותים שאפילו היום אנחנו אולי לא מעלים על דעתנו.

דניאל חחיאשווילי: צריך לתת לשוק הזה לצמוח ואנחנו מחויבים ביחד עם כל הצוות, עם כל הרגולטורים, עם רשות ניירות ערך, עם רשות שוק ההון, משרד האוצר, ללוות את התהליך הזה ולראות שהשוק באמת, האקו סיסטם, נבנה.

דניאל חחיאשווילי: כמו שגם ענת תיארה את החזון שלה וגם משרד האוצר הציג כאן.

דניאל חחיאשווילי: אני אתן לאילנית להרחיב קצת על הצעדים שכבר כן עשינו כדי לאפשר לדבר הזה לקרות.

דניאל חחיאשווילי: מדובר בכמה דקות בודדות.

דניאל חחיאשווילי: אין הרבה שקפים.

אילנית מדמוני: אני מנהלת את פרויקט הבנקאות הפתוחה בבנק ישראל.

אילנית מדמוני: כבוד היושב ראש, חברי כנסת נכבדים, תודה על הזמן שאתם נותנים לנו להציג את הנושא.

אילנית מדמוני: כמו שאמר דני, הפרויקט הזה מקודם אצלנו הרבה שנים והוא מאוד חשוב לנו.

אילנית מדמוני: הוא מתיישב עם יעדי הממשלה, הוא מתיישב עם היעדים של בנק ישראל לקדם את התחרות ולהגביר את הערך ללקוח.

אילנית מדמוני: חשוב לנו מאוד שכל התהליך הזה יהיה מהיר מרגע החקיקה ולכן בנק ישראל הורה למערכת הבנקאית להתחיל לפתח את המערכות - אלה מערכות טכנולוגיות מאוד מורכבות ליישם אותן – כי זה דבר שמביא לכך שאפשר, מרגע החקיקה, תוך מספר חודשים, לאפשר את יישום החוק בפועל לכלל - אנחנו משתמשים במילה אקו סיסטם אבל למעשה זה כלל השחקנים – השחקנים במערכת.

אילנית מדמוני: אני אשמח לעבור לשקף הבא ונדבר על מה עשינו עד עכשיו.

אילנית מדמוני: אנחנו לא רוצים מגדל בבל שני.

אילנית מדמוני: אנחנו רוצים שכולם ידברו כאן בשפה אחידה ולא שכל בנק או כל גוף פיננסי יבוא ויאמר שאצלו מדברים באנגלית, אצל השני מדברים בספרדית, וכך כל אחד יצטרך ללמוד את כל השפות.

אילנית מדמוני: לנו היה חשוב שתהיה שפה אחידה ולא סתם שפה אחידה אלא שפה אחידה בין-לאומית, גם כדי לאפשר לפינטק שהם יוכלו לבוא לישראל ולהגדיר את התחרות וגם לפינטקים ישראלים שהרבה פעמים פחות רוצים להתנסות כאן בישראל כי זה שוק קטן והם רוצים להתפתח גם בחוץ לארץ, אז שתהיה להם כדאיות להישאר כאן.

אילנית מדמוני: אימצנו את הסטנדרט הבין-לאומי שלמעשה הוא סטנדרט שיש באירופה וגם הצטרפנו לסטנדרט הזה על מנת שנוכל להשפיע מבפנים.

אילנית מדמוני: כמו שדני אמר, הרחבנו מעבר לחשבון העו"ש, הוספנו כבר את האשראי והפיקדונות ועשינו את זה תוך קביעת סטנדרט בין-לאומי לנושא הזה.

אילנית מדמוני: אנחנו, הבנקים בישראל, נהיה - והפינטקים בישראל – הראשונים ליישם את זה גם בהשוואה לאירופה.

אילנית מדמוני: פרסמנו הוראה שמחייבת - זה נראה הוראות ניהול בנקאי תקין – את הבנקים להפעיל את המערכות, להפעיל סביבת סנדבוקס על מנת שאפשר יהיה להתנסות.

אילנית מדמוני: כפי שציינו, כמובן שהיינו שותפים בכל צוות החקיקה הבין-משרדי בשיתוף פעולה מצוין, וגם פעלנו על מנת לאפשר את התקשורת בין הגופים, צריך מעין תעודה מזהה - אני צריכה להראות את התעודה המזהה אם אני רוצה להיכנס לכנסת – כאשר גוף אחד רוצה לפנות לגוף פיננסי ולבקש את המידע, הוא צריך להזדהות.

אילנית מדמוני: היה חשוב שיהיה כאן גוף מרכזי שיעשה את זה.

אילנית מדמוני: רתמנו יחד עם משרד האוצר את ממשל זמין, הנחינו את ממשל זמין כיצד לפתח את זה.

אילנית מדמוני: הפיתוח של ה-CIA, אותה מערכת שנותנת את הזהויות, ארך כשנתיים בממשל זמין.

אילנית מדמוני: גם כאן יש לנו קיצור דרך משמעותי.

אילנית מדמוני: אני אשמח לעבור לשקף הבא.

אילנית מדמוני: פעלנו בשיתוף פעולה עם ישראל דיגיטלית על מנת להגדיר את חוויית הלקוח ומזה גם למדנו.

אילנית מדמוני: למדנו שבאירופה אחת הבעיות בהפקות הלקחים הייתה שחוויית הלקוח לא הייתה מוגדרת עד הסוף.

אילנית מדמוני: הגדרנו והכנסנו את זה גם לרגולציה וגם הכנסנו דברים בתוך החוק.

אילנית מדמוני: אנחנו מקיימים באופן קבוע פורומים שמשתפים את קהילת הפינטק על מנת לשמוע מהם.

אילנית מדמוני: אלה פורומים שאנחנו יחד עם משרד האוצר, רשות שוק ההון וגם רשות ניירות ערך מובילים.

אילנית מדמוני: שומעים מה צרכני המידע, כל נותני שירותי המידע, צריכים.

אילנית מדמוני: החשיבות של זה היא כדי שלא נפתח כאן משהו יפה וגדול אבל בסוף אף אחד לא ישתמש בו.

אילנית מדמוני: יש גם דיונים בין המערכת הבנקאית לבין פורום הפינטקים כדי שאפשר יהיה ללמוד ויחד לשתף פעולה.

אילנית מדמוני: אפשר לעבור לשקף הבא.

אילנית מדמוני: על הרחבת הסטנדרט כבר דיברנו.

אילנית מדמוני: כמו שאמרנו ואמרו כאן לפניי, הבנקאות הפתוחה היא מהלך מאוד מאוד חשוב שאנחנו תומכים בו אבל הוא הצעד הראשון.

אילנית מדמוני: כמו שגם קראנו בדברי ההסבר ואנחנו רואים שגם הממשלה מחויבת לזה שצריך להביא את המידע מכלל הגופים הפיננסיים, אנחנו צריכים לפעול לקידום מערכת פיננסית פתוחה.

אילנית מדמוני: חשוב שללקוח יונגש כל המידע וכך למעשה נשיג את המטרות שהציג יובל והציגה יושבת ראש הרשות בתחילת הדיון.

אילנית מדמוני: תודה.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

מיכאל ביטון: צורת העבודה שלנו היא שאנחנו עוברים על החוק, מקריאים אותו, מסבירים אותו ונותנים לגופים הרלוונטיים להתייחס לעניין באופן ממוקד.

מיכאל ביטון: בגלל שזה דיון פותח, אנחנו נקריא כמה סעיפים ואז נאפשר גם התייחסות כללית לחוק וגם ספציפית לאותם סעיפים שהחלנו בהקראתם וכל משתתפי ה-זום יודעים שיש להם בין דקה לשלוש דקות והם צריכים להיות מאוד מאוד מדויקים ולא לחזור אחד על דברי השני.

משה ארבל: אדוני היושב ראש, יושבת ראש רשות לניירות ערך, נציגי בנק ישראל, נציגי אגף התקציבים, מכובדיי כולם.

משה ארבל: בסוף בסוף כנבחר ציבור וכאזרח אני מברך על רפורמה שלכאורה אמורה להביא תועלת מאוד מאוד גדולה לצרכנים, לאזרחי ישראל, ליוקר המחיה.

משה ארבל: יחד עם זאת, אני חייב לשתף, וגם שייאמר לפרוטוקול, את מורת רוחי מהתהליך.

משה ארבל: מדובר כאן באמת על מגע אירוע.

משה ארבל: אירוע כל כך משמעותי וגדול שנעשתה בו עבודה משמעותית, חשובה וטובה אבל הוא מגיע לכנסת בחקיקת בזק מבלי באמת יכולת אמיתית שלנו לבצע את מה שאנחנו מחויבים בו כלפי הבוחר, כלפי אזרחי ישראל, פיקוח פרלמנטרי אפקטיבי על שאלות כל כך מהותיות וגדולות כמו למשל אבטחת מידע בנושאים שהעלית עכשיו ועוד הרבה דברים חשובים מאוד שעולים מהתהליך הזה.

משה ארבל: זה שזה מתבצע באמצעות חקיקת בזק מבלי יכולת אמיתית לבצע פיקוח פרלמנטרי אפקטיבי בתהליך החקיקה, התחושה – בכל אופן שלי – שנעשו כל המהלכים, נעשו כל הדברים, נבנו כל התשתיות, הושקעו כל המשאבים והכנסת הייתה איזשהו סימון וי בצ'ק ליסט שאותו נצלח.

משה ארבל: נגיע לכנסת, נדחוף את זה בהסדרים, נעביר את זה וזה יעבור.

משה ארבל: רפורמה כל כך גדולה ומשמעותית לא צריכה לעבור בצורה הזאת.

משה ארבל: היא צריכה לעבור עם דיון אמיתי, דיון פתוח עם אפשרות לבקר, ותפקידנו לבקר את עבודת הממשלה הטובה שנעשתה, לשאול שאלות, לקבל עליהן תשובות.

משה ארבל: התחושה, כפי שזה מתנהל, וזה לא כלפיך אדוני היושב ראש, עם מיעוט חברי כנסת ועם הליך בזק שכזה, לצערי הרב - - -

מיכאל ביטון: אני אתייחס לדברים.

משה ארבל: אני לא אומר את הדברים מפוזיציה של אופוזיציה.

משה ארבל: אני אופוזיציה.

משה ארבל: אני אומר את הדברים באמת לגופו של עניין.

משה ארבל: אני חושב שאירוע בסדר גודל כזה, נכון היה לו להגיע לחקיקה בצורה אחרת.

מיכאל ביטון: אני רוצה להתייחס לדבריו של חבר הכנסת ארבל שהוא חברי וידידי.

מיכאל ביטון: אומרים ביהדות טוב לו לאדם שלא נברא אבל עכשיו שנברא, יפשפש במעשיו.

מיכאל ביטון: יש פתגם כזה.

מיכאל ביטון: טוב למושג חוק הסדרים שלא היה נברא כלל, מעולם.

משה ארבל: ב-1985.

מיכאל ביטון: הוא נברא במשבר כלכלי במדינת ישראל.

מיכאל ביטון: לא רק שנברא אלא אם הוא נברא תינוק, הוא גדל להיות מפלצת.

מיכאל ביטון: אנחנו מעדיפים חקיקה במסלול רגיל ושיטתי בכנסת.

מיכאל ביטון: במובן הזה ההערה הזאת היא נכונה ספציפית לחוק הזה והיא נכונה לכל חוק ההסדרים.

מיכאל ביטון: אבל עכשיו שחוק ההסדרים נברא, אנחנו צריכים לפשפש בעניין ויש צידוק גם לצד של השלמת המהלך.

מיכאל ביטון: מה הצידוק?

מיכאל ביטון: כמה צידוקים.

מיכאל ביטון: האחד, בסוף האזרח נפגש.

מיכאל ביטון: זה שהיה כאן רעיון לעשות את הדבר הזה כבר מ-2015 ושנתיים אין כנסת מתפקדת – בסוף האזרח נפגע.

מיכאל ביטון: איך הוא נפגע?

מיכאל ביטון: הוא נפגע מזה שחברות פינטק ישראליות שנותנות פתרונות יפים בעולם לאזרחים בתחום הפיננסים, לא רוצות להיכנס למדינת ישראל כי זאת לא מדינה אטרקטיבית ברגולציה שלה שתאפשר להן כניסה.

מיכאל ביטון: הנה כבר מצב שהאזרח הישראלי נפגע.

מיכאל ביטון: פעם שנייה שהוא נפגע, עמלים על הקמת בנק נוסף בישראל ובנק דיגיטלי נוסף.

מיכאל ביטון: שני הבנקים האלה לא יוכלו באמת להשתתף בתחרות אמיתית אם המידע לא יהיה פתוח ושקוף.

מיכאל ביטון: לכן ההסתייגות הזאת נאמרה גם על ידי הכנסת וגם על ידי הקואליציה עצמה.

מיכאל ביטון: כפי שאתה יודע, חוק ההסדרים היה גדול ומנופח וחלק מהחוקים ירדו מתוכו על ידי יושב ראש הכנסת ועל ידי יושבי ראש הוועדות.

מיכאל ביטון: אבל עכשיו שהגיעה לידינו מצווה, לעזור לאזרחים ולהביא להם פתרון שבו במקום – אתה רואה את המספר הבלתי יאמן של כמעט 10,000 שקלים של ריביות ועמלות בממוצע לבית אב שיכול להרוויח שכר מינימום או נגיד שני בני הזוג חרוצים ועובדים בשכר מינימום שזה 10,000 שקלים והממוצע השנתי של הוצאות על ריביות והוצאות של עמלות, כאשר בדרך כלל העניים ביותר הכי פחות עם כוח מול הבנק להתמקח אתו, הם מוציאים קרוב ל-1,000 שקלים מכספם על ריביות ועמלות.

מיכאל ביטון: זאת אומרת, יתכן והם מוציאים 10 אחוזים מההכנסה החודשית של משפחה עובדת.

מיכאל ביטון: כשאני שם מצד אחד את מה שאמרת שיש לו אחיזה במציאות ומסכים אתך מול התכלית האמיתית והטובה, אני גם רוצה לקדם את החוק הזה, למען האזרחים.

מיכאל ביטון: אני מצפה שחברי הכנסת יבואו.

מיכאל ביטון: אם הוא כזה מהפכני ודרמטי והוא ייעשה בשלושה שבועות עד חודש, יבואו וישתתפו אתנו וגם ייתנו לו את ברכת הדרך.

מיכאל ביטון: אתה יודע, היופי של ועדת הכלכלה עד עכשיו שהיא קיימה כ-10 דיונים ובאמת אין בה אופוזיציה וקואליציה.

מיכאל ביטון: הכול לגופו של עניין.

מיכאל ביטון: באים חברי אופוזיציה, משתתפים, בין אם הם חברים או לא, ועד עכשיו קיבלנו את ההחלטות פה אחד.

מיכאל ביטון: אני רוצה שהקדוש ברוך הוא יברך אותנו שרוח הוועדה הזאת תשרה עלינו גם בחוק ההסדרים והתקציב וגם לעולמי עד,.

משה ארבל: אין לך כלי מחזיק ברכה אלא השלום.

מיכאל ביטון: אשריך.

מיכאל ביטון: יפה.

מיכאל ביטון: אנחנו נתחיל להקריא בעיקר את סעיף ההגדרות ואז ניתן אפשרות להערות כלליות והערות ספציפיות להקראה הראשונה הזאת.

מיכל עקביה: סליחה אדוני, אני ממלאת מקום הממונה על התחרות.

מיכל עקביה: אני יודעת שאיחרתי אבל נרשמתי לדיבור.

מיכל עקביה: אני אקצר.

מיכל עקביה: אני רק אתן בריף מאוד מאוד קצר, אם זה בסדר, אדוני.

מיכאל ביטון: האמת היא שזה לא כל כך טוב שאיחרת אבל בסדר.

מיכל כהן: אני מודה לך.

מיכל כהן: אני באמת אקצר ואשתדל לא לחזור על התשבוחות שנתנו קודמיי לרפורמה הזאת.

מיכל כהן: אני כן אומר ששנים רבות אנחנו עמלים כדי לקדם את התחרות במערכת הפיננסית.

מיכל כהן: אם אנחנו מסתכלים ממעוף הציפור על המטבע הזאת שנקראת שחקן במערכת הפיננסית ומנסים להבין מה המאפיינים שלה ומה אתה צריך להיות כדי להיות שחקן בר קיימא, מתחרה בר קיימא, במתן שירותי ם פיננסיים – בעצם יש שני צדדים למטבע.

מיכל כהן: צד אחד הוא הגישה ללקוח, היכולת לפגוש אותו, לדבר אתו, לקבל את האמון שלו, לקבל את הקשב שלו, והצד השני הוא המידע.

מיכל כהן: המידע על הלקוח, היכולת לתמחר נכון את הסיכוי ואת הסיכון ובעצם להיות יעיל בהצעות הערך שאתה נותן לו.

מיכל כהן: הרפורמה הזאת שאנחנו מאוד מאוד שמחים על כך שהיום היא הגיעה לשולחן הוועדה הזאת, היא בעצם מטפלת בצד שלם ומאוד מאוד חשוב שעד היום היווה חסם מאוד מרכזי ביכולת של שחקנים להיכנס ולהתחרות בשוק הזה.

מיכל כהן: אני לא אחזור על היתרונות שלה כי באמת אמרו את זה קודם ואני באמת באיחור.

מיכל כהן: אני רק רוצה לומר שאת שני הצדדים, שני הפנים האלה של המטבע, יש לבנקים.

מיכל כהן: יש להם גם את הגישה ללקוח וגם את המידע.

מיכל כהן: אנחנו לא רוצים לקחת מהבנקים את היתרונות שלהם, אנחנו רוצים ברפורמה הזאת לאפשר לגופים אחרים לקבל את היתרונות שיש בבנקים.

מיכל כהן: כרגע אנחנו מטפלים בצד המידע.

מיכל כהן: אני כן אומר שהרפורמה היא רפורמה מקיפה שמתייחסת גם לשירותים שיוכלו הצרכנים לקבל וגם להסדרה של התחום הזה.

מיכל כהן: צדקת קודם כשאמרת שיש המון פינטקים פיננסיים וסטרט-אפים פיננסיים ישראלים, לא רק בחוץ לארץ, שלא פועלים בארץ בגלל עודף הרגולציה וחוסר היכולת וחוסר הרצון שלהם לפעול באווירה הסדרתית כזאת.

מיכל כהן: הרפורמה הזאת באה לטפל בזה.

מיכל כהן: אני כן אומר שכן חשוב מאוד שההסדרה תתמקד באספקה של המידע, בשמירה עליו, בשמירה באמת על הפרטיות אבל מצד שני להיזהר במערכת היחסים בין הלקוח לבין נותן השירות הפיננסי ולבין הגופים שייתנו את שירותי השוואת העלויות – כאן אנחנו כרשות תחרות תמכנו ודאגנו וצריך לשים על זה דגש גם בהליך החקיקה שלא להטיל מגבלות שלא נדרשות, שלא להטיל מגבלות שחורגות מהתקינה ומהדירקטיבה הבין-לאומית עליה אנחנו התבססנו ובעצם לצמצם כמה שאפשר את החסמים האלה כדי שבאמת הרפורמה הזאת תביא את התועלות שאפשר לראות במקומות אחרים בעולם.

מיכל כהן: אני אומר גם לעניין הליכי הבזק.

מיכל כהן: הרי מדובר ברפורמה שנכללה עוד בהמלצות דוח שטרום שהממשלה על גלגוליה עובדת עליה הרבה מאוד זמן בצורה מאוד מאוד דייקנית ומאוד מאוד אחראית.

מיכל כהן: אנחנו מאוד שמחים שהגיע הרגע שהיא עולה לדיון.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

מיכאל ביטון: בואו נתחיל את פרק ההגדרות ואחר כך אני אתן אפשרות להעיר הערות כלליות וגם התייחסות, אם יש, להגדרות ואחר כך נמשיך להקריא את סעיפי החוק.

עמיהוד שמלצר: אני התחיל בהקראה.

עמיהוד שמלצר: 84.

עמיהוד שמלצר: השם - "פרק זה יהיה "חוק שירות מידע פיננסי התשפ"א-2021".

עמיהוד שמלצר: 85.

עמיהוד שמלצר: סעיפי החוק ואלה סעיפי חוק שירות מידע פיננסי, התשפ"א-2021.

עמיהוד שמלצר: מדובר בטכניקה חדשה שהכנסנו, הכנסנו בעצת משרד המשפטים, מחלקת הבניית חקיקה, על מנת שיהיה אפשר להוציא את החוק וכאשר יתייחסו אליו, לא יצטרכו להפנות לפרק בתוך חוק ההסדרים אלא זה יהיה ממש חוק עצמאי.

עמיהוד שמלצר: פרק א': הגדרות

עמיהוד שמלצר: בחוק זה "אבטחת מידע" כהגדרתה בסעיף 7 לחוק הגנת הפרטיות.

עמיהוד שמלצר: אני מקריא מסעיף 7 לחוק הגנת הפרטיות (אבטחת מידע).

עמיהוד שמלצר: "הגנה על שלמות המידע או הגנה על המידע מפני חשיפה, שימוש או העתקה והכול ללא רשות כדין".

עמיהוד שמלצר: התכלית העיקרית בחקיקה היא להגן על המידע ועל אבטחתו.

עמיהוד שמלצר: אנחנו נתייחס לסעיף הזה בהמשך, לדוגמה, במנגנוני אבטחת מידע שאותו גוף נותן שירות מידע יצטרך לעמוד בהם ועוד הוראות נוספות.

עמיהוד שמלצר: "איסוף" של מידע פיננסי – גישה למידע פיננסי הנמצא אצל אחר שהוא מקור מידע באמצעות מערכת ממשק למידע פיננסי, קבלת המידע כאמור ואחזקתו.

עמיהוד שמלצר: זה אחד הרכיבים המרכזיים של הגדרת שירות מידע פיננסי שהוא השירות המורשה והוא על פי הפעילות שטעונה ברישוי.

עמיהוד שמלצר: האיסוף של המידע, קבלת גישה למידע פיננסי שנמצא אצל מקור מידע, הנמצא אצל אחר.

עמיהוד שמלצר: דייקנו כאן שהאחר הוא מקור מידע אחר, לא מידע שנמצא אצל אותו נותן שירות כי לעתים נותן שירות יכול להיות גם מקור מידע בפני עצמו.

עמיהוד שמלצר: באמצעות מערכת ממשק למידע פיננסי, נראה את ההגדרה של המערכת הזאת בהמשך אבל אנחנו מדברים במערכת מסוימת.

עמיהוד שמלצר: לא קבלת גישה בכל דרך תהיה טעונה ברישוי אלא באמצעות מערכת ממשק מידע פיננסי שזו מערכת שחייבים להעביר באמצעות המידע לנותן השירות.

עמיהוד שמלצר: קבלת המידע כאמור ואחזקתו.

איתי עצמון: גם קבלת המידע וגם האחזקה ייעשו באמצעות המערכת?

קריאה: לא בהכרח.

איתי עצמון: אולי תסבירו על המערכת הזאת, אם אנחנו כבר מתייחסים אליה בהגדרות.

מיכאל ביטון: כשאתם אומרים מערכת שמקימים, מה זה הדבר הזה.

מיכאל ביטון: הסברים להדיוטות.

יובל טלר: מהבחינה הזאת חובת הרישום כאן חלה על מערכת לקבלת מידע מקוון.

יובל טלר: החוק כחוק הוא חוק מאוד ניטרלי.

יובל טלר: הוא מגדיר דברים מאוד מלמעלה.

יובל טלר: הוא לא נכנס למה האופן שבו יעבור המידע.

יובל טלר: בסופו של דבר אחר כך בהוראות ובתקנות, אנחנו נפרוט את הדברים יותר לעומק.

יובל טלר: אנחנו אומרים כאן מערכת מאוד ספציפית ובאמצעות המערכת אותו נותן שירות שדיברנו עליו קודם, אותו צד ג', פונה למקורות מידע ומקבל מידע.

יובל טלר: הוא גם מקבל את המידע וגם מחזיק את המידע.

יובל טלר: אחזקת המידע לא נעשית בהכרח באמצעות המערכת אלא קבלת המידע נעשית באמצעות המערכת.

עמיהוד שמלצר: המאפיינים הסופיים של המערכת נקבעים באמצעות הרגולטור, המאפיינים הכלליים נקבעו בתוספת שנגיע אליה בהמשך וכמו שאמרתי המאפיינים הפרטניים בדיוק איך מעבירים את המידע, מה הקובץ שאתה צריך לשלוח כדי לקבל את המידע, איזה מידע בדיוק אתה מקבל, זה אמור להיקבע על ידי הרגולטור של מקורות המידע ולרגולטור יש סמכות, בפרק שחל לגבי מקורות המידע, לקבוע מה זה בדיוק המערכת הזאת.

איתי עצמון: בעקבות התשובה אולי יהיה צריך לחדד כאן בהגדרה של איסוף של מידע פיננסי שבעצם הגישה וקבלת המידע זה באמצעות המערכת אבל אחזקה לא בהכרח.

איתי עצמון: אם הבנתי אתכם נכון.

עמיהוד שמלצר: אני אשמח לוודא.

מיכאל ביטון: בסדר.

מיכאל ביטון: בנוסח הסופי תתייחסו להערת היועץ המשפטי.

מיכאל ביטון: בואו נקריא את ההגדרות בזריזות.

איתי עצמון: כמובן שהגדרות שהן יותר משמעותיות, תסבירו לנו.

עמיהוד שמלצר: "אישור למתן שירות מידע פיננסי" או אישור מאת מאסדר לעסוק במתן שירות מידע פיננסי שניתן לפי סימן ד' לפרק ב'.

עמיהוד שמלצר: אנחנו נגיע לסימן ד' לפרק ב' אבל האישור לגורמים שיהיו פטורים, גופים מפוקחים שיהיו פטורים מחובת הרישוי, אבל כדי לתת את אותו שירות מידע פיננסי הם יצטרכו לקבל אישור מהמאסדר שלהם.

עמיהוד שמלצר: לדוגמה, בנק יהיה פטור מרישיון שירות מידע פיננסי אבל כדי לעסוק בשירות מידע פיננסי הוא צריך לקבל אישור מהמפקח על הבנקים.

עמיהוד שמלצר: "אמצעי שליטה", "בורסה", "הון עצמי", "החזקה של אמצעי שליטה", "נושא משרה בכירה", ו"שליטה" - כהגדרתם בחוק ניירות ערך.

עמיהוד שמלצר: מדובר בחוק שיפוקח על ידי על ידי הרשות לניירות לערך.

עמיהוד שמלצר: ההגדרות האלה יישאבו משם.

עמיהוד שמלצר: "בנק" - כמשמעותו בחוק הבנקאות (רישוי).

עמיהוד שמלצר: "בעל רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי" - מי שבידו רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי כהגדרתו בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים מוסדרים.

עמיהוד שמלצר: חברות פי.

עמיהוד שמלצר: טו.פי.

עמיהוד שמלצר: שמתווכות בין משקיעים, מלווים ללווים.

עמיהוד שמלצר: הם מוסדרים בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים מוסדרים על ידי המפקח על שירותים פיננסיים מוסדרים.

עמיהוד שמלצר: "בעל רישיון למתן אשראי" - מי שבידו רישיון למתן אשראי כהגדרתו בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים מוסדרים.

עמיהוד שמלצר: "בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי" - מי שבידו רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי כהגדרתו בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים מוסדרים.

עמיהוד שמלצר: "בעל רישיון מנהל תיקים" - מי שבידו רישיון מנהל תיקים לפי חוק הייעוץ.

עמיהוד שמלצר: "גוף מוסדי" - כהגדרתו בחוק הפיקוח על הביטוח.

עמיהוד שמלצר: הכוונה היא למבטח וחברה מנהלת.

עמיהוד שמלצר: גוף פיננסי, אלה גופים שלפי החוק באופן כללי נותנים שירות מידע פיננסי ואסור לו להעביר את המידע לגופים אחרים אלא לשלושה גורמים שנקובים במפורש בהמשך החוק.

עמיהוד שמלצר: אחד מהגופים האלה הוא גוף פיננסי, גורם מפוקח שאפשר להעביר אליו מידע ושהוא יקבל הצעות ערך או כדי שהוא ייתן הצעות ערך ללקוח.

עמיהוד שמלצר: "גוף פיננסי" - גוף כמפורט להלן:

עמיהוד שמלצר: תאגיד עזר.

עמיהוד שמלצר: גוף מוסדי.

עמיהוד שמלצר: בעל רישיון למתן אשראי.

עמיהוד שמלצר: בעל רישיון מנהל תיקים.

עמיהוד שמלצר: גוף אחר העוסק בתחום הפיננסי והמפוקח לפי דין לעניין עיסוקו כאמור, שקבע השר.

עמיהוד שמלצר: בפרט (10) אנחנו כאן נותנים סמכות לשר האוצר להוסיף גופים שניתן יהיה להעביר אליהם מידע מאותו צורך כמו שנגיע בהמשך ולצורך תחליף ספציפי ומידע מסוים.

עמיהוד שמלצר: אנחנו כאן מכווינים את שיקול הדעת, נותנים את שיקול הדעת של השר שמדובר בגוף שעוסק בתחום פיננסי ושהוא מפוקח.

איתי עצמון: אני רוצה להעיר וזו הערה כללית בכלל לגבי ההגדרות.

איתי עצמון: לפחות לפי הידוע לי, לא קובעים הסמכות לשר לקבוע חקיקת משנה במסגרת הגדרות.

איתי עצמון: זאת הערה יותר מבנית.

איתי עצמון: ההערה המהותית שלנו נוגעת לפיקוח הפרלמנטרי שנדרש להבנתנו לגבי חלק מההסמכות שאתם קובעים כאן במסגרת ההגדרות.

איתי עצמון: זו אחת מהן שלהבנתנו כן נדרש כאן פיקוח פרלמנטרי שלש ועדת הכלכלה ככל שהשר ירצה להוסיף גופים פיננסיים נוספים.

איתי עצמון: לגבי ההערה המבנית.

איתי עצמון: אני חושב שכדאי לרכז את ההסמכות האלה בסעיף אופרטיבי ולא לקבוע את זה בהגדרות וכך גם לוועדה תהיה איזושהי תמונה היכן הממשלה מבקשת הסמכה לקבוע או להרחיב את הוראות החוק במסגרת חקיקת משנה והיכן אכן נדרש פיקוח פרלמנטרי.

עמיהוד שמלצר: אני חושב שמרבית המקומות שנתנו, הם נתונים להגדרות אופרטיביות.

איתי עצמון: תכף נראה.

איתי עצמון: יש לא מעט.

יובל טלר: נעבור על כולן.

יובל טלר: בנושא הזה, ניסינו מאוד למקד את שיקול הדעת של השר ולכן חשבנו שנכון כך.

יובל טלר: כמובן שככל שמוסיפים את האישור הפרלמנטרי, אולי אפשר להרחיב את שיקול הדעת של השר ולא לדבר בהכרח דווקא על גופים מפוקחים כי אנחנו נתונים לפיקוח פרלמנטרי.

יובל טלר: אבל אני משאיר את זה לדיון בעל-פה.

איתי עצמון: אני לא בטוח אבל אולי נוכל לראות הצעה.

איתי עצמון: אני בכלל לא בטוח.

עמיהוד שמלצר: לאורך החוק שזורות בלא מעט מקומות שנקבעות הוראות לגבי גופים מפוקחים וניתנת סמכות למאסדר של אותם מוסדות מוסמכים לקבוע הוראות יותר פרטניות.

עמיהוד שמלצר: לדוגמה, צריך שיהיה הסכם בין נותן השירות לבין הלקוח, אז יש סמכות למאסדר לקבוע מה בדיוק יהיה נוסח ההסכם ואילו פרטים יופיעו בו.

עמיהוד שמלצר: מה שאנחנו עושים כאן, אנחנו אומרים שההוראות שהמאסדר יקבע, מאחר שמדובר בגופים מפוקחים, המאסדר יקבע לאותם גופים הוראות מכוח סמכותו בחוק העיקרי שבו נקבעה ההסדרה.

עמיהוד שמלצר: זאת אומרת, לדוגמה, הסמכות של המפקח על הבנקים לקבוע הוראות לבנקים – נקבע בפקודת הבנקאות.

עמיהוד שמלצר: את הסמכות הזאת אנחנו מרחיבים ואומרים שאת הכוח להשתמש בהוראות, אתה גם תוכל לקבוע הוראות גם לעניין החוק הזה, גם בחוק שלנו, ואם בחוק המסמיך, המסדיר העיקרי, נקבע מנגנון מסוים לקביעת ההוראות – זאת אומרת, לדוגמה, אם צריך, על מנת לקבוע הוראות, ועדה מייעצת – אז גם כאן, כאשר תבקש לקבוע, כאשר המאסדר ירצה לקבוע את ההוראות הפרטניות, הוא יקבע אותן לאחרית יום.

עמיהוד שמלצר: זאת הייתה דוגמה לגבי הוועדה המייעצת.

עמיהוד שמלצר: "הוראות מאסדר" – כמפורט להלן, לפי העניין:

עמיהוד שמלצר: לעניין המפקח על נותני שירותים פיננסיים - הוראות הניתנות לפי סעיף 4(א) לחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים מוסדרים.

עמיהוד שמלצר: לגבי מבטח – הוראות הניתנות לפי סעיף 2(ב) לחוק הפיקוח על הביטוח.

עמיהוד שמלצר: לעניין רשות ניירות ערך -

עמיהוד שמלצר: לגבי בעל רישיון לפי חוק זה – הוראות הניתנות לפי סעיף 62(בג)

עמיהוד שמלצר: לעניין מאסדר כאמור בפסקה 2(ה) להגדרה "מאסדר נותן השירות" כאמור בפסקה (4) להגדרה "מאסדר מקור המידע" או כאמור בפסקה (5) להגדרה "מאסדר הגוף הפיננסי" כמפורט לגביו בתוספת הראשונה.

עמיהוד שמלצר: כאן ככל שיתווספו נותן שירות או מקור מידע או גוף פיננסי ויהיה הם מאסדר אחר, אז בתוספת הראשונה ייקבע מאיזו סמכות המאסדר ייתן את ההוראות.

עמיהוד שמלצר: יש מקורות מידע בעלי היקף פעילות קטן שניתן לפטור אותם מהוראות חוק.

עמיהוד שמלצר: נגיע להוראה האופרטיבית בהמשך.

עמיהוד שמלצר: כאן אנחנו מגדירים מי זה מקור מידע בעל היקף פעילות קטן כמפורט להלן לפי העניין.

עמיהוד שמלצר: "היקף פעילות קטן", לעניין מקור מידע - כמפורט להלן, לפי העניין:

עמיהוד שמלצר: למיטב זיכרוני יש כבר שימוש בהגדרה הזאת של בנק בעל היקף פעילות קטן, בחוק הניידות.

עמיהוד שמלצר: לעניין מקור מידע שהוא בעל רישיון למתן אשראי או בעל רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי - צבר אשראי שאינו עולה על מאתיים וחמישים מיליון שקלים חדשים או על סכום אחר שקבע השר בהתייעצות עם מאסדר מקור המידע.

עמיהוד שמלצר: ולעניין מקור מידע שהוא בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי - צבר פיקדונות או צבר אשראי שאינו עולה על הסכום האמור או על סכום אחר שקבע השר בהתייעצות עם מאסדר מקור המידע.

עמיהוד שמלצר: לעניין זה, "צבר אשראי" - כהגדרתו בסעיפים 11א, 25א ו-25יז לחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים מוסדרים לפי העניין, ו"צבר פיקדונות" – כהגדרתו בסעיף 25א לחוק האמור.

יובל טלר: המטרה של ההגדרה הזאת היא – אנחנו ניכנס לזה קצת יותר בחוק עצמו לגבי המיקום של ההסמכות האלה – החוק הזה עשוי לגזור עלויות על המערכת הפיננסית ועל שחקנים שנמצאים בתוך המערכת הפיננסית ולכן היה לנו חשוב לאפשר בתוך החוק התייחסות לגופים קטנים בצורה שונה.

יובל טלר: עשינו דבר די דומה גם במסגרתך הניידות.

יובל טלר: גוף שלא נכנס לתוך המערכת ובעצם לא מנגיש מידע, מהבחינה הזאת הוא גם לא אמור להיות מחובר למערכת בכלל - נגיע לזה בהמשך – אבל התפיסה היא שהחקיקה הזאת גוזרת משמעויות כספיות על הגופים הפיננסיים ולכן חשוב לנו להתייחס לגופים קטנים בצורה חריגה, בצורה שונה ובהמשך לתת להם החרגות מסוימות מהחוק.

איתי עצמון: איך קבעתם את ההיקפים?

איתי עצמון: 5, אחוזים, 250 מיליון?

יובל טלר: לעניין 5 אחוזים, זה התבסס על הניידות, נכון?

עמיהוד שמלצר: זה היה בהתייעצות עם הרגולטורים.

יובל טלר: כמובן בהתייעצות עם הרגולטורים שנמצאים כאן וגם הם יכולים להתייחס לסוגיה הזאת.

יובל טלר: ברור לנו ששחקנים אמורים לרצות להצטרף לאירוע הזה כי הם מקבלים הרבה מאוד מידע, אבל גם יש נקודה במרחב שבה זה יכול גם לעלות הרבה יותר מהתועלת.

יובל טלר: ולכן כן חשבנו, בהתייעצות עם הרגולטורים, לקבוע דברים כאלה.

יובל טלר: כמובן שאם הרגולטורים רוצים להתייחס, בשמחה.

מירב תורג'מן: תוכלו לתת לנו דוגמאות?

מירב תורג'מן: איזה בנקים יש עם היקף שליטה פחות מחמישה אחוזים?

דניאל חחיאשווילי: היום זה הבנק הדיגיטלי החדש ובנק ירושלים.

דניאל חחיאשווילי: אלה שני הבנקים היחידים.

דניאל חחיאשווילי: יש כאן עלות בהקמת כל הממשקים וכל המערכת ולבנות את זה.

דניאל חחיאשווילי: לפעמים לגופים קטנים זה יכול להיות משמעותי.

אוהד מעודי: אני מרשות שוק ההון.

אוהד מעודי: יש גם גופים חוץ בנקאיים שהתכלית של הרפורמה הכוללת, הם אמורים להוות תחרות לבנקים.

אוהד מעודי: לכן צריך לוודא שבאמת אותם גופים, אם ישיתו עליהם עודף רגולציה, יהיה להם קשה מצד אחד הם לא ינגישו את המידע, אבל גם לא יוכלו לקבל מידע ולתת תחרות מול הגופים החזקים יותר.

מירב תורג'מן: למרות שלכאורה אני מניחה שלבנק דיגיטלי יהיה הרבה יותר קל לתת את המידע הזה.

מירב תורג'מן: השאלה אם זה מידע שנמצא בבנקים הדיגיטליים והוא יישאר אצלם ולא תהיה חובה להנגיש את המידע.

ענת גואטה: בנק דיגיטלי מתחיל בהגדרה בלי לקוחות ולכן אין לו מידע.

ענת גואטה: כל הרעיון הוא להעמיס את החובה הזאת על גופים שיש להם מה לתרום לפיתוח התחרות.

עמיהוד שמלצר: "היתר שליטה" - היתר לשליטה בבעל רישיון שניתן לפי סעיף 9.

עמיהוד שמלצר: "הרשאת גישה" - כמשמעותה בסעיף 39(א).

עמיהוד שמלצר: כמו שראיתם יש שלב שבו הלקוח נותן הסכמה מפורשת אל מול מקור המידע.

עמיהוד שמלצר: הגדרנו את זה בסעיף 39(א) וזו הרשאת הגישה שנותן הלקוח באופן מפורש אצל מקור המידע לנותן השירות.

עמיהוד שמלצר: "השוואת עלויות" - השוואת מחירים, עלויות או תשואות לגבי מוצר פיננסי או שירות פיננסי.

עמיהוד שמלצר: אחד מהשירותים שאותו נותן שירות יוכל לתת ללקוחותיו.

עמיהוד שמלצר: אנחנו מתייחסים לזה גם בנושא אחד, בניגוד העניינים, אבל ביקשנו להקדים את זה.

מירב תורג'מן: רציתי לוודא שההגדרה הזו כוללת באופן ברור וחד משמעי גם ריביות וגם עמלות.

מירב תורג'מן: אולי נכון לכתוב את המונחים האלה בתוך ההגדרה.

עמיהוד שמלצר: ריביות ועמלות?

מירב תורג'מן: כן.

עמיהוד שמלצר: אנחנו חשבנו שזה כולל את זה.

איתי עצמון: אפשר "ובכלל זה".

מירב תורג'מן: "ובכלל זה" או שפשוט להוסיף את זה בין יתר המונחים שכתובים בהגדרה.

יובל טלר: נחדד את הנקודה אצלנו.

יובל טלר: בגדול הבנו שזה נכלל בתוך עלויות, אבל נחדד.

עמיהוד שמלצר: "חבר בורסה" - כהגדרתו בחוק ניירות ערך, למעט תאגיד בנקאי.

עמיהוד שמלצר: אנחנו כותבים כאן למעט תאגיד בנקאי מאחר ולתאגיד בנקאי יש... נפרדת.

עמיהוד שמלצר: "חברה מנהלת" - כהגדרתה בחוק הפיקוח על קופות הגמל.

עמיהוד שמלצר: "חוק הבנקאות (רישוי)" - חוק הבנקאות (רישוי), התשמ"א-1981.

עמיהוד שמלצר: "חוק הבנקאות (שירות ללקוח" – חוק הבנקאות (שירות ללקוח), התשמ"א-1981.

עמיהוד שמלצר: "חוק הגנת הפרטיות" - חוק הגנת הפרטיות, התשמ"א-1981.

עמיהוד שמלצר: ;"חוק החברות" - חוק החברות, התשנ"ט-1999.

עמיהוד שמלצר: "חוק הייעוץ" - חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות, התשנ"ה-1995.

עמיהוד שמלצר: "חוק ייעוץ, שיווק ומערכת סליקה פנסיוניים" - חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (יעוץ, שיווק ומערכת סליקה פנסיוניים), התשס"ה-2005.

עמיהוד שמלצר: "חוק העונשין" - חוק העונשין, התשל"ז-1977.

עמיהוד שמלצר: "חוק הפיקוח על הביטוח" - חוק הפיקוח על שירותים ; פיננסיים (ביטוח), התשמ"א-1981.

עמיהוד שמלצר: חוק הפיקוח על קופות הגמל" - חוק הפיקוח על שירותים ; פיננסיים (קופות גמל), התשס"ה-2005.

עמיהוד שמלצר: "חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים מוסדרים" - חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים), התשע"ו-2016.

עמיהוד שמלצר: "חוק ניירות ערך" - חוק ניירות ערך, התשכ"ח-1968.

עמיהוד שמלצר: "חוק נתוני אשראי" - חוק נתוני אשראי, התשע"ו-2016.

עמיהוד שמלצר: "חוק שירותי תשלום" - חוק שירותי תשלום, התשע"ט-2019.

עמיהוד שמלצר: "חשבון משותף" - חשבון המתנהל אצל מקור מידע שלגביו רשומים אצל מקור המידע יותר מבעל חשבון אחד.

עמיהוד שמלצר: בהמשך החוק אנחנו קובעים הוראות ספציפיות לגבי חשבון משותף שיש לו כמה בעלים.

עמיהוד שמלצר: אנחנו נדרוש ונבקש הסכמה של כל הבעלים.

עמיהוד שמלצר: למעט הוראת מעבר לגבי חשבונות קיימים בהמשך.

עמיהוד שמלצר: "יועץ השקעות" - כהגדרתו בחוק הייעוץ.

עמיהוד שמלצר: "יועץ פנסיוני" - כהגדרתו בחוק ייעוץ, שיווק ומערכת סליקה פנסיוניים.

עמיהוד שמלצר: "לקוח", של נותן שירות או של מקור מידע - אדם המקבל שירות מידע פיננסי מנותן השירות או המקבל שירות ממקור המידע, לפי העניין.

עמיהוד שמלצר: אנחנו משתמשים במושג לקוח במספר כובעים.

עמיהוד שמלצר: לפעמים הוא לקוח שנותן.

עמיהוד שמלצר: ..

עמיהוד שמלצר: לפעמים הוא לקוח של מקור המידע.

עמיהוד שמלצר: זה בעניינים שונים ובנסיבות שונות.

עמיהוד שמלצר: נפרט בדיוק בהוראה.

עמיהוד שמלצר: "לשכת אשראי" ו"לשכת מידע על עוסקים" - כהגדרתן בחוק נתוני אשראי.

עמיהוד שמלצר: "מאסדר", של גוף העוסק בתחום הפיננסי - מי שמוענקת לו לפי דין סמכות לפקח על פעילותו הפיננסית של אותו גוף.

עמיהוד שמלצר: "מאסדר הגוף פיננסי" - מאסדר של גוף פיננסי כמפורט להלן, לפי העניין: גוף פיננסי, אמרנו שאלה הגורמים שניתן יהיה להעביר אליהם מידע.

עמיהוד שמלצר: לעניין גוף מוסדי – הממונה על שוק ההון, ביטוח וחיסכון.

עמיהוד שמלצר: לעניין בעל רישיון מנהל תיקים – הרשות.

עמיהוד שמלצר: אנחנו אומרים כאן המאסדר כי בחוק אנחנו אומרים שהמאסדר של הגוף הפיננסי יקבע הוראות כאלו וכאלו.

עמיהוד שמלצר: כיוון שאלה גופים שונים, אנחנו מגדירים כאן מי זה בדיוק אותו מאסדר ולמי אנחנו מתכוונים.

איתי עצמון: אתה יכול לחדד לנו את ההבדל בין ההגדרה מאסדר של גוף העוסק בתחום הפיננסי והגדרת מאסדר הגוף הפיננסי?

עמיהוד שמלצר: מאסדר הגוף הפיננסי זה רק ספציפית לאותו סעיף שניתן להעביר אליו מידע.

עמיהוד שמלצר: גוף פיננסי זה לא גוף העוסק בתחום הפיננסי.

עמיהוד שמלצר: אני לא זוכר כרגע היכן עוד כתבנו גוף העוסק בתחום הפיננסי, אני מתנצל, אבל זה לא אותו אחד.

עמיהוד שמלצר: הגוף הפיננסי הוא רק אותו גוף שניתן להעביר אליו מידע ואלה גופים שנקובים.

עמיהוד שמלצר: אי אפשר להעביר לכל גוף פיננסי.

איתי עצמון: זה הבנתי.

מירב תורג'מן: אבל יש לך הגדרה לפני.

עמיהוד שמלצר: נכון.

עמיהוד שמלצר: גוף העוסק בתחום הפיננסי.

עמיהוד שמלצר: זה לא גוף פיננסי ויש התייחסות לגוף העוסק בתחום הפיננסי.

מירב תורג'מן: אתה יכול לומר איזה הבחנות ברגולציה אתם קובעים לגבי שניהם?

לירון מאוטנר לוגסי: משרד המשפטים.

לירון מאוטנר לוגסי: כמו שעמיהוד אמר גוף פיננסי הוא ברשימת הגופים שמותר להעביר אליהם מידע כצדדי ד', ואנחנו נגיע לזה אחר כך.

לירון מאוטנר לוגסי: גוף העוסק בתחום הפיננסי, זה בעצם בהסמכה שמאפשרת להוסיף עוד מקומות מידע שמחויבים בהעברת המידע.

לירון מאוטנר לוגסי: אלה פשוט שני סוגים שונים.

לירון מאוטנר לוגסי: גם ביחד לגוף העוסק בתחום הפיננסי, ככל שיתווספו אחר כך גופים נוספים – אפשר לקבוע לגבי מי המאסדר שלהם.

לירון מאוטנר לוגסי: לגבי גוף פיננסי שנקוב בשם ואפשר להעביר אליו מידע, זה המאסדר שלו.

לירון מאוטנר לוגסי: אלה שני האזכורים שיש ביחס לגוף פיננסי לעומת גוף העוסק בתחום הפיננסי.

עמיהוד שמלצר: "מאסדר מקור המידע" - מאסדר של מקור מידע, כמפורט להלן, לפי העניין:

עמיהוד שמלצר: לעניין גוף מוסדי - הממונה על שוק ההון, ביטוח וחיסכון.

עמיהוד שמלצר: לעניין גוף אחר שנקבע לפי פסקה (8) להגדרה מקור מידע" – מאסדר הגוף האמור.

עמיהוד שמלצר: "מאסדר נותן השירות" - מאסדר של נותן שירות, כמפורט להלן, לפי העניין:

לפי העניין: לעניין בנק, סולק ותאגיד עזר - המפקח על הבנקים.

לפי העניין: לעניין בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי, בעל רישיון למתן אשראי ובעל רישיון להפעלת מערכות לתיווך באשראי – המפקח על נותני שירותים פיננסיים.

לפי העניין: לעניין גוף אחר שקבע לפיט סעיף 2(ג) – מאסדר הגוף האמור.

לפי העניין: "מבטח" - כהגדרתו בחוק הפיקוח על הביטוח.

לפי העניין: "מוצר פיננסי", "שירות פיננסי" - מוצר או שירות, לפי העניין, שנותן גוף העוסק בתחום הפיננסי במסגרת עיסוקו כאמור.

לפי העניין: במהלך החוק אנחנו מדברים על השוואה של מוצרים פיננסים או שירותים פיננסיים והכוונה היא למוצרים או שירותים שגוף העוסק בתחום הפיננסי נותן במסגרת אותו ייצוג.

לפי העניין: "מידע פיננסי" - מידע המצוי בידי מקור מידע, על אודות פעילותו הפיננסית של הלקוח אצל אותו מקור מידע, למעט מידע שנוצר על ידי מקור המידע על בסיס ניתוח הפעילות כאמור.

לפי העניין: מידע פיננסי זה אותו מידע שמקור המידע יהיה חייב לתת גישה לנותן שירות.

לפי העניין: אנחנו מדברים על המידע על אודות הפעילות הפיננסית של הלקוח ואנחנו ממעטים כאן מידע שאות ומקור מידע עושה לעצמו, מנתח, ניתוח שהוא עשה, חיתום פנימי שהוא עשה על בסיס הפעילות הפיננסית של הלקוח.

לפי העניין: אנחנו ממעטים ואת זה הוא לא יצטרך להעביר.

לפי העניין: אבל התנועות בעו"ש, הריבית שנגבית, סך האשראי, העלויות, עמלות – זה המידע הפיננסי שיצטרכו להעביר כמובן בהתאם לסלי מידע.

לפי העניין: נגיע לזה בהמשך.

לפי העניין: "מידע לא מזוהה" - מידע שאינו מידע מזוהה.

לפי העניין: כאן לקחנו טכניקה שנעשתה בחוק נתוני אשראי.

לפי העניין: מידע לא מזוהה הוא מידע שאינו מידע מזוהה.

לפי העניין: "מידע מזוהה" - מידע הכולל פרט מזהה של לקוח, או מידע שפרט מזהה של לקוח הופרד ממנו אך ניתן לזהות את הלקוח שאליו מתייחס המידע במאמץ סביר, לרבות בדרך של הצלבת המידע מול מידע אחר הזמין לגוף המחזיק במידע כאמור או מול מידע הזמין לציבור הרחב; לעניין זה, "פרט מזהה" - שם פרטי, שם משפחה, מספר זהות וכל מידע אחר שיש בו כדי להביא, במישרין או בעקיפין, לזיהוי לקוח מסוים.

לפי העניין: בהמשך אנחנו משתמשים בהגדרה של מידע לא מזוהה, מה אפשר לעשות עם מידע לא מזוהה אבל כאן הגדרה של מידע מזוהה זה מידע שיש בו שם פרטי, שם משפחה, מספר זהות, או גם מידע שנלקח ממנו, הושמטו ממנו הפרטים האלה אבל ניתן לזהות את הלקוח.

מירב תורג'מן: כמו מייל או כתובת?

עמיהוד שמלצר: דברים אחרים שאפשר לזהות אחותו .

מירב תורג'מן: ההגדרה הזאת מועתקת מחוק נתוני אשראי?

עמיהוד שמלצר: כן.

יובל טלר: מהבחינה הזאת היה חשוב לנו דווקא לא להגדיר משהו מאוד ספציפי אלא כן להשאיר את זה בהגדרה כוללנית יותר.

איתי עצמון: אבל הוספתם את הצלבת המידע לעומת ההגדרה שקבועה בחוק נתוני אשראי.

יובל טלר: כן.

יובל טלר: אני אבדוק את זה.

עמיהוד שמלצר: "משווק השקעות" - כהגדרתו בחוק הייעוץ.

עמיהוד שמלצר: "מייצג" - כל אחד מאלה: מייצג זה עוד גוף שניתן יהיה להעביר אליו מידע לתכלית מסוימת.

עמיהוד שמלצר: יועץ מס מייצג כהגדרתו בחוק הסדרת העיסוק בייצוג על ידי יועצי מס, התשס"ה-2005.

עמיהוד שמלצר: ניסינו כאן להכווין את שיקול הדעת כאשר אנחנו באים להוסיף גורמים שניתן יהיה להעביר אליהם מידע ואנחנו אומרים שמדובר בגופים, גם ביחידים, כמו רואי חשבון או יועצי מס ושחלים לגביהם כללי אתיקה מקצועית, שזאת גם עוד איזו דרך של יצירת אכיפה והרתעה כדי למנוע מאותו גורם להפר את ההוראות שיחולו לגביו.

מירב תורג'מן: מה המטרה של המייצגים?

מירב תורג'מן: מה התפקיד שלהם?

יובל טלר: נתייחס לזה בהמשך.

יובל טלר: במסגרת השימושים שאפשר להשתמש במידע, אחד השימושים הוא להעביר אותם למייצגים.

מירב תורג'מן: המייצג מגיש את הבקשה לקבל את המידע בשם הלקוח?

יובל טלר: לא.

מירב תורג'מן: או שהוא יכול יהיה לקבל כגוף נוסף את המידע ממקור המידע.

יובל טלר: אחד מהשימושים שנותן השירות במידע הוא העברת המידע למייצג.

יובל טלר: כמובן רק בהסכמת לקוח ורק באישורו המפורש.

יובל טלר: אבל העברה למייצג שלצורך העניין עושה עבורו עבודה.

מיכאל ביטון: היום למשל אתה רוצה לקבל הצעה למשכנתא בבנקים, אתה לא מבין במשכנתאות וגם יספרו לך סיפורים אבל יש יועצי משכנתאות.

מיכאל ביטון: אתה מסמיך אותו לפנות בשמך לבנק.

מירב תורג'מן: לא, הוא אומר שזה לא לפנות בשמך.

מירב תורג'מן: הוא אומר לקבל את המידע אבל לא לפנות בשם הלקוח.

יובל טלר: יועץ משכנתאות, מי שמקבל את המידע, לא כל יועץ משכנתאות ולא כל רואה חשבון יודע להחזיק מערכת מקוונת בעצמו.

יובל טלר: לכן מה שאנחנו עושים כאן – בעצם מאפשרים לאותו יועץ משכנתאות או לאותו רואה חשבון או לאותו יועץ מס לקבל את המידע דרך המערכת המקוונת, דרך אותו נותן שירות ולכן זה אחד השימושים החיצוניים הנוספים.

יובל טלר: אחר כך הנושא של ההרשאה, של גישה לבנק, זה לגמרי יכול להיות באופן ישיר של יועץ המס לצורך העניין מול בנק.

יובל טלר: אבל ההבנה שלנו היא של כל אחד מהמייצגים יכול להעמיד מערכת מקוונת בפני עצמו שתתחבר עם כל אחד מהבנקים ומהגופים הפיננסיים בכלל במדינת ישראל בשביל לקבל את המידע.

מירב תורג'מן: מה שלא כל כך ברור כאן זה האם המייצג רשאי לפנות למקור המידע ולבקש בשם הלקוח את המידע או אחרי שהלקוח פנה וביקש את בקשת המידע, המידע יכול להיות מועבר לאותו מייצג.

יובל טלר: אפשרות שנייה.

יובל טלר: כן.

יובל טלר: הוא לא פונה ישירות למקור המידע הוא מקבל את ה מנותן השירות.

מירב תורג'מן: אז אותו יועץ משכנתאות לא יכול לפנות בשם הלקוח לבנק כדי לקבל את ההצעות.

יובל טלר: הוא יכול כמו שהוא יכול היום.

יובל טלר: ההבנה שלנו, גם לצורך העניין יועץ משכנתאות שירצה להוציא גם רישיון של מערכת מקוונת, יוכל לעשות את זה ויוכל להיות נותן שירות שהגדרנו קודם.

יובל טלר: אבל ההבנה שלנו שלא כל אחד מנותני השירות מחר בבוקר ילך לקחת רישיון כזה כי לא כולם טכנולוגיים ולא לכולם יש קפסטי כזה רחב של עבודה והם יכולים להתחבר לכל המערכות הפיננסיות.

יובל טלר: לכן הסמכנו גם את נותני השירות, נתנו להם את האפשרות להעביר מידע אבל באופן ממוקד, רק לאותם גופים.

איתי עצמון: אגב, הדיון הזה הוא בדיוק דוגמה להערה שלנו קודם שנכון שהוועדה תדון בסעיפים האופרטיביים ותבחן אם יש מקום לתת הסמכה להרחיב את הזהות של הגופים האלה.

מירב תורג'מן: של מקורות המידע.

יובל טלר: אתה אומר שזה משהו שצריך להיות יותר בסעיף של המייצגים.

איתי עצמון: כן כי לוועדה אין כרגע את התמונה לגבי התפקידים והמידע שהועבר.

איתי עצמון: זה רק סעיף ההגדרות.

איתי עצמון: אמורה להיות ממש הגדרה של מונח ולא הסמכה.

מיכאל ביטון: תאספו את הסעיפים האלה שיש בהם לא רק הגדרה יבשה שנסמכת על הגדרות קודמות אלא בעצם סוג של חקיקה שנובעת מההגדרה או שינוי מדיניות ביחס לקיים ותהפכו אותם לסעיף שהוא חלק מהחוק.

איתי עצמון: או לשלב, כמו שאמרנו, בסעיפים האופרטיביים.

מיכאל ביטון: כן.

מיכאל ביטון: יש לכם רק עוד חמש דקות להקריא הגדרות ככל שתספיקו ואנחנו נעשה חצי שעה של שמיעת המשתתפים ב-זום.

עמיהוד שמלצר: "הממונה על שוק ההון ביטוח וחיסכון" - הממונה על שוק ההון ביטוח וחיסכון שמונה לפי סעיף 2 לחוק הפיקוח על הביטוח.

עמיהוד שמלצר: "הממונה על שיתוף בנתוני אשראי" - הממונה על שיתוף בנתוני אשראי שמונה לפי סעיף 66 לחוק נתוני אשראי.

עמיהוד שמלצר: "מערכת הממשק למידע פיננסי" - מערכת מקוונת מאובטחת שבאמצעותה מקור מידע מחויב לתת גישה למידע פיננסי הנמצא ברשותו, לפי סעיף 38 , שמאפייניה כמפורט בתוספת השנייה.

עמיהוד שמלצר: דיברנו בקצרה על המערכת הזאת שמצד אחד היא המערכת שבאמצעותה מקור המידע חייב להנגיש את המידע.

עמיהוד שמלצר: הוא לא חייב להנגיש מידע.

עמיהוד שמלצר: זה לא שהוא חייב בכל דרך.

עמיהוד שמלצר: בא נותן שירות ואומר למקור מידע תביא לי מידע והוא חייב לשלוח לו בכל דרך.

עמיהוד שמלצר: לא.

עמיהוד שמלצר: תהיה מערכת של רגולטור, שהמאפיינים – נגיע אליה בתוספת השנייה – אבל הרגולטור של מקור מידע יקבע מהי המערכת, איך מעבירים את המידע וזאת מערכת הממשק למידע פיננסי שמצד אחד באמצעותה יהיו חייבים להעביר את המידע ומצד שני גורם שיקבל באמצעותה מידע, שירצה לקבל באמצעותה מידע, הוא זה שיהיה טעון ברישוי.

עמיהוד שמלצר: הפעילות הזאת.

מירב תורג'מן: אבל מי שבעצם מנהל את מערכת הממשק ודואג לאבטחתה, זה מקור המידע.

מירב תורג'מן: זה תחת אחריות של מקור המידע.

עמיהוד שמלצר: נכון.

יובל טלר: יש שניים לטנגו.

יובל טלר: בניגוד למערכת נתוני אשראי – וזו אולי נקודה שחשוב לחדד אותה – אין מערכת שנמצאת באמצע וכל המידע מועבר אליה ואז יוצא לכולם.

יובל טלר: אלא בעצם כולם מחוברים לכולם.

יובל טלר: המערכת הזאת היא בעצם החיבורים של כולם.

יובל טלר: לכן האחריות של כל צד היא על החלק שלו.

יובל טלר: לצורך העניין, מקור מידע שמגיש מידע החוצה והמידע עבר לנותן השירות – אנחנו נגיע אחר כך להסדרי האחריות - ומשהו קרה אצל נותן השירות, האחריות נמצאת אצל נותן השירות.

מירב תורג'מן: אני מניחה שפחות יקרה, מבחינת מערכת הממשק, משהו בהיבט של נותן השירות אלא יותר של מקור המידע כי בעצם הוא מזין את המידע לתוך מערכת - - -

דניאל חחיאשווילי: לא.

ענת גואטה: אין הזנה למערכת מרכזית.

ענת גואטה: כל צד אחראי למערכות המידע שלו.

דניאל חחיאשווילי: המידע היום קיים בבנקים.

דניאל חחיאשווילי: הבנקים מאבטחים את המידע שלהם והם מאבטחים את זה כבר הרבה זמן.

דניאל חחיאשווילי: מישהו בא ומקבל מידע, הוא מעביר את זה למערכות שלו.

דניאל חחיאשווילי: נותן השירות, המידע עובר אליו.

דניאל חחיאשווילי: כל מה שאנחנו בנינו, בנינו ממשק ביניהם.

דניאל חחיאשווילי: ה-API זה ממשק בין המערכת של הבנק לבין מערכת של נותן השירות.

דניאל חחיאשווילי: המידע עבר.

דניאל חחיאשווילי: השלבים שיש סיכון של אבטחת מידע, כמובן כשהמידע נמצא בתוך הבנק, זה סיכון שהיה קיים לפני כן.

דניאל חחיאשווילי: ברגע שלמעבר שם אנחנו קובעים את הסטנדרט איך המידע צריך לעבור, ואחרי כן, ברגע שזה הגיע לנותן השירות, גם שם יש סיכון שהוא הסיכון של נותן השירות וכאן הרגולטור על נותן השירות הזה צריך להגדיר לו איך הוא צריך לשמור את המידע הזה בשביל למנוע סיכונים כאלה של אבטחת מידע.

מירב תורג'מן: מה קורה במצב של קטסטרופה, של זליגת מידע מתוך המערכת?

יובל טלר: צריך לחדד.

יובל טלר: אין מערכת שכולה זולגת אלא יש כאן המון - - -

מיכאל ביטון: חברים, או שאלה הגדרות או עכשיו דיון איך מידע עובר ומה נקודות הכשל.

מיכאל ביטון: שאלות טובות אבל אני רוצה שתקראו את ההגדרות, הגדרה שלא עוברת לנו בגרון כי יש בה חקיקה או מדיניות חדשה, נעיר לכם באיקס ונסיים את ההגדרות עכשיו.

מיכאל ביטון: נגיד לכם שזה איקס, זה להתייחסות.

עמיהוד שמלצר: "המפקח על הבנקים" - המפקח על הבנקים שמונה לפי סעיף 5 לפקודת הבנקאות.

עמיהוד שמלצר: "המפקח על נותני שירותים פיננסיים" - המפקח על נותני שירותים פיננסיים שמונה לפי סעיף 2 לחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים מוסדרים.

עמיהוד שמלצר: "מקוון" - באמצעות רשת האינטרנט או באמצעים טכנולוגיים אחרים שקבע השר.

איתי עצמון: זאת הגדרה מאוד מסקרנת.

איתי עצמון: סקרן אותנו לדעת איזה מערכות טכנולוגיות יש, שאין לו אינטרנט, שייעשה בהן שימוש לצורך העברת המידע.

איתי עצמון: אני לא מכיר הגדרה כזאת.

יובל טלר: גם אנחנו לא אבל זה סעיף שהוא יותר מוכוון נתיב.

יובל טלר: אנחנו חוששים שבעתיד תהיה לך חלופה אחרת.

יובל טלר: אנחנו לא יודעים עוד לצפות.

עמיהוד שמלצר: זה קיים גם בחקיקה אחרת.

עמיהוד שמלצר: "מקור מידע" - כל אחד מאלה:

עמיהוד שמלצר: סולק.

עמיהוד שמלצר: גוף מוסדי.

עמיהוד שמלצר: בעל רישיון למתן אשראי.

עמיהוד שמלצר: גוף העוסק בתחום הפיננסי שפעילותו הפיננסית מפוקחת לפי דין, שקבע השר בהתייעצות עם מאסדר אותו גוף, ואם הגוף כאמור מפוקח על ידי בנק ישראל - שקבע השר, בהסכמת הנגיד.

יובל טלר: מקור מידע, אלה בעצם הגופים שמחויבים להנגיש את המידע שנמצא אצלם.

יובל טלר: נתייחס בהמשך.

יובל טלר: אלה כל הגופים שמחויבים.

מיכאל ביטון: הבנו.

מיכאל ביטון: מקור מידע, כבר קודם היה דבר כזה.

עמיהוד שמלצר: "משווק השקעות" - כהגדרתו בחוק הייעוץ.

עמיהוד שמלצר: "הנגיד" - נגיד בנק ישראל.

עמיהוד שמלצר: "נותן שירות מידע פיננסי", "נותן שירות" - בעל רישיון למתן שירות מידע פיננסי או בעל אישור למתן שירות מידע פיננסי.

עמיהוד שמלצר: "סוכן ביטוח" - כהגדרתו בחוק הפיקוח על הביטוח.

עמיהוד שמלצר: "סוכן פנסיוני" - כהגדרתו בחוק ייעוץ, שיווק ומערכת סליקה פנסיוניים.

עמיהוד שמלצר: "סולק" - כהגדרתו בסעיף 36ט חוק הבנקאות (רישוי).

עמיהוד שמלצר: "סלי מידע", לעניין כל מקור מידע - סוגי המידע הפיננסי המפורטים לגבי אותו מקור מידע בתוספת השלישית.

עמיהוד שמלצר: סלי מידע, אלה סלים ספציפיים שמקור מידע צריך להנגיש ואנחנו נפרט את זה בהמשך.

עמיהוד שמלצר: "פקודת הבנקאות" - פקודת הבנקאות, 1941.

עמיהוד שמלצר: "רישיון למתן שירות מידע פיננסי", "רישיון" - רישיון מאת הרשות לעסוק במתן שירות מידע פיננסי שניתן לפי סימן ב' לפרק ב'.

עמיהוד שמלצר: "הרשות" - רשות ניירות ערך.

עמיהוד שמלצר: "שירות מידע פיננסי" - כל אחד מאלה:

עמיהוד שמלצר: שימוש, באופן מקוון, במידע פיננסי שנאסף בידי אחר והועבר לעושה השימוש, כאמור בפסקה (1).

יובל טלר: אני אתייחס למהות של ההגדרה הזאת.

יובל טלר: אנחנו מגדירים שירות מידע פיננסי בשלוש אפשרויות.

יובל טלר: אפשרות אחת היא, כמו שאמרו קודם, כל גוף מתחבר, אני נותן שירות, אני מתחבר עם כל מקורות המידע.

מיכאל ביטון: אני עוצר אותך.

מיכאל ביטון: לפי היועצים המשפטים בסעיפים האלה, יש הערות.

מיכאל ביטון: לכן נתקדם.

מיכאל ביטון: ההגדרה הזאת לא מוסכמת.

מיכאל ביטון: אתם תשבו על הגדרה מוסכמת או שזה יימחק וייכנס למדיניות.

מיכאל ביטון: או הגדרות מוסכמות או חוק השלמה.

עמיהוד שמלצר: "השר" - שר האוצר.

עמיהוד שמלצר: "תאגיד בנקאי" - כהגדרתו בחוק הבנקאות (שירות ללקוח), למעט חברת שירותים משותפת כמשמעותה בחוק האמור.

עמיהוד שמלצר: "תאגיד עזר" - כהגדרתו בחוק הבנקאות (רישוי).

עמיהוד שמלצר: "תיווך" - העברת מידע מנותן שירות לגוף פיננסי בהתאם להוראות סעיף 29א(1) לשם קבלת הצעה מטעמו של אותו גוף להתקשרות עם הלקוח, וקבלת הצעה כאמור, בין אם נותן השירות מסייע ללקוח בהתקשרות עם גוף כאמור ובין אם לאו.

עמיהוד שמלצר: "תקנון הבורסה" - כמשמעותו בסעיף 46 לחוק ניירות ערך .

מיכאל ביטון: לקראת הדיון הבא, תקיימו דיון מקדים את הסעיפים האלה שהם או לא מובנים או בעייתיים או מהווים שינוי מדיניות ונוציא אותם מפרק ההגדרות למקום אחר.

מיכאל ביטון: אנחנו עכשיו נקבל התייחסויות כלליות לחוק והתייחסויות להגדרות.

מיכאל ביטון: יש לנו כ-12 דוברים שזה בערך שתיים-שלוש דקות לבן אדם.

מיכאל ביטון: תהיו הגונים, דברו שתי דקות כדי שאחרים יקבלו את ההזדמנות כבר בישיבה הראשונה להתייחס.

מיכאל ביטון: רועי פולקמן, יושב ראש פורום מחוללי תחרות וחבר כנסת בעברו עם זכויות בתחומים הללו.

מיכאל ביטון: בבקשה.

רועי פולקמן: תודה אדוני היושב ראש.

רועי פולקמן: באמת מרגש וגם מרכז שהדיון מתחיל.

רועי פולקמן: אני לא יודע אם אתה מרגיש קצת כמו בקריאת ההגדה.

רועי פולקמן: עברת 15 עמודים וסופרים לה 87.

רועי פולקמן: לא יודע אם אתה חווה את התחושה הזאת.

רועי פולקמן: אני הסתכלתי על הקצב.

מיכאל ביטון: זה כמו סידור, שאתה מתחיל תפילת יום כיפור ואתה אומר, מה, את כל זה קוראים ביום הזה?

רועי פולקמן: וגם שמחתי על הערתו של איתי.

רועי פולקמן: גם אותי סקרן מהי מערכת מכוונת שאיננה אינטרנט.

רועי פולקמן: נראה לי שזה פותח פתח להרבה פנטזיות.

רועי פולקמן: ממש בקצרה.

רועי פולקמן: אני עומד בראש פורום של גופי פינטק וגם של חברות האשראי המופרדות כחלק מהרצון ליישם את שטרום.

רועי פולקמן: זה נאמר כאן בתחילת הדרך.

רועי פולקמן: אנחנו בפיגור ניכר.

רועי פולקמן: הנושא של רפורמה במערכת הפיננסית נמצא על השולחן כבר יותר מארבע שנים והעסק מדשדש.

רועי פולקמן: לכן הסוגיה הראשונה שאני רוצה – שלחנו מכתב לוועדה – לשים אותה כאן על השולחן, אלה לוחות הזמנים.

רועי פולקמן: אנחנו בפיגור אדיר.

רועי פולקמן: שמענו דברים מאוד חשובים מהרשות לניירות ערך, מבנק ישראל, ממשרד האוצר ומכולם, אבל אנחנו בפיגור גדול.

רועי פולקמן: מאוד מאוד חשוב שהחוק הזה ייכנס.

רועי פולקמן: הוא לא צריך אפילו להיכנס ביוני כפי שרשום שם.

רועי פולקמן: לא צריך דיליי.

רועי פולקמן: בואו נזכור שלבנקים הייתה עדיפות גדולה כי בנק ישראל עבד, קיבל, כך צריך היה, בעוד שהשוק החוץ בנקאי נשאר בלי שום רגולציה למידע וכמו שהבנו מידע הוא הבסיס של תחרות.

רועי פולקמן: המערכת הבנקאית, מתחילת שנת 2020, כבר יש לה נהלים ל-API, למידע פיננסי.

רועי פולקמן: חייבים לזרז את לוחות הזמנים ושנית, שה-נב"ת, אותו נוהל בנקאי שעובד על המערכת הבנקאית יסונכרן לגמרי בלוחות הזמנים לו.

רועי פולקמן: כרגע יש לוחות זמנים אחרים.

מיכאל ביטון: את המושג הזה למדתי רק היום.

רועי פולקמן: יש חקיקה או נהלים שעובדים עבור המערכת הבנקאית וזה בסדר וכך צריך להיות, אבל עכשיו שיש חוק, כמובן החוק גובר ולוח הזמנים צריך להיות קצר ומאוחד.

רועי פולקמן: הדבר השני.

רועי פולקמן: דובר כאן על חשיבות פרטיות ואבטחת מידע והכול נכון, אבל בואו לא נשכח שהשוק החוץ בנקאי, יש בו הרבה גופים קטנים.

רועי פולקמן: דיברתי על לוח הזמנים, אמרתי לעשות התאמות, להיזהר שלא דרך סעיפי9ם כאלה כמו אבטחת מידע ימנעו מהרבה מאוד פינטקים להשתמש בחוק הבנקאות הפתוחה.

רועי פולקמן: לגבי החשבונות המשותפים.

רועי פולקמן: זה נאמר כאן בהגדרות.

רועי פולקמן: אנחנו נתייחס לזה בסעיף.

רועי פולקמן: זו נקודה קריטית.

רועי פולקמן: יש מקומות בחוק שאפשר בשנייה אחת לסרס אותו.

רועי פולקמן: זו אחת הנקודות.

רועי פולקמן: אני אומר עוד הערה אחת חשובה.

רועי פולקמן: צריך להוסיף לחוק שתי נקודות.

רועי פולקמן: האחת, סמכויות מעקב אחרי הביצוע שלו.

רועי פולקמן: בחוק שטרום אנחנו הכנסנו סעיף של ועדת מעקב.

רועי פולקמן: הוועדה הזאת הוקמה, יש לה סמכויות מוגבלות.

רועי פולקמן: היא חשובה מאין כמותה.

רועי פולקמן: צריך להוסיף סעיף בחוק – אני פונה כאן ליועצים המשפטיים, כמובן לחברי הכנסת, ליושב ראש הוועדה – שמדבר על הרחבת סמכויות ועדת המעקב כי חוקים זה דבר חשוב, הציבור רוצה יישום של החוקים ולא רק חוקים.

רועי פולקמן: הערה אחרונה.

רועי פולקמן: ראוי שגם המדינה תשתתף ב-API.

רועי פולקמן: מי שיהיה נותן מידע בממשק דיגיטלי, זו גם רשות המסים, אנחנו מדברים על בנקים, מדברים על גופים מוסדיים.

רועי פולקמן: אין סיבה שהיום כדי לקבל מידע על עסק קטן, צריך לעשות תהליכי נורא מסובכים.

רועי פולקמן: הערה אחרונה אדוני היושב ראש ובזה אני מסיים.

רועי פולקמן: החוק הזה הוא לא רק תחרות פשוטה אלא גם – ואני יודע שזה חשוב לך מאוד – דרך להנגיש שירותים פיננסיים לאוכלוסיות שהיום שלא מקבלות שירותים במערכת הפיננסית.

רועי פולקמן: הסיפור של היעדר תחרות והריכוזיות במשק הישראלי מונעת מהרבה מאדו שנאים לקבל שירות.

רועי פולקמן: החוק הזה חייב לעבוד.

רועי פולקמן: הנוסח שמוצר בפניכם הוא מצוין.

רועי פולקמן: צריך קצת לשפר אותו ואנחנו בדרך הנכונה .

רועי פולקמן: תודה.

מיכאל ביטון: לרועי יש זכות יסודית כי הוא מלווה שנים רבות את הנשוא הזה, אבל הבאים בתור ידברו בקצרה.

מיכאל ביטון: הדובר הבא, רועי קציר, סמנכ"ל שיווק ומכירות, הבנק הדיגיטלי הראשון.

רועי קציר: שלום, זאת רחלי בינדמן שעובדת עם רועי קציר.

רועי קציר: אני מנהלת את תחום הרגולציה בבנק הדיגיטלי הראשון.

רועי קציר: היה לנו חשוב מאוד לדבר היום ולהציג את העמדה שלנו כעמדה ייחודית בתוך המערכת הבנקאית.

רועי קציר: אני חושבת שזה הבנק הדיגיטלי הראשון מצד אחד, המערכת הבנקאית מצד שני, אנחנו יחד עם מחוללי תחרות חדשים.

רועי קציר: נעת גואטה דיברה על שחקנים חדשים שצריכים להיכנס לשוק, בנקים נוספים, וכדי שהתחרות באמת תצליח, כדי ששחקנים כמונו, נוכל לייצר אלטרנטיבה אמיתית במחירים – ואני מדברת כאן על מאות מיליוני שקלים בחדש שמשפחות ישראליות יכולות לחתוך אם באמת תהיה אלטרנטיבה ויהיה אפשר לעבור לבנקים חדשים כמונו – כדי שזה יקרה, אנחנו זקוקים למידע ולכן החוק הזה הוא חוק דרמטי.

רועי קציר: כל התהליך שמדברים עליו כאן, על חקיקת בזק, הזכיר יובל טלר את נושא הגביע הקדוש לבנקים, שבעצם שומרים את מידע הזה ופועלים כל הזמן לדחות ולדחות את החקיקה הזאת.

רועי קציר: אנחנו כבר מדברים ליותר מארבע שנים.

רועי קציר: אסור לתת לשום דחיות נוספות להתרחש.

רועי קציר: אנחנו הופתענו מאוד בערב ראש השמה לגלות את לוחות הזמנים החדשים.

רועי קציר: אמרת אדוני היושב ראש שרק עכשיו גילית את הנושא של הנב"ת – נוהל בנקאי תקין – אבל צריך להבי שהנוהל הזה בתוקף.

רועי קציר: החל מאפריל האחרון אנחנו כבר נגישים, אנחנו יכולים לקבל מידע על חשבונות העו"ש של הלקוחות.

רועי קציר: לפי הנוהל הבנקאי התקין, בינואר – שזה ממש עוד רגע – אמור להיכנס הסל השני, הסל של כרטיסי חיוב.

רועי קציר: באמצע שנה הבאה היו אמורים להיכנס הסלים של ההלוואות והפיקדונות.

רועי קציר: פתאום כל האירוע הזה נדחה בחצי שנה וזה פשוט נזק לציבור ונזק לתחרות, לשחקנים חדשים.

רועי קציר: ענת גואטה הזכירה שיש עוד גופים שרוצים להיכנס ולקבל רישיון בנק והעיכוב הזה הוא נזק גם מבחינת הוודאות הרגולטורית.

רועי קציר: זו נקודה מאוד מאוד חשובה.

רועי קציר: אנחנו צריכים לחזור ללוחות הזמנים של נוהל בנקאי תקין וזה משהו שהוא ממש בדמנו.

רועי קציר: הסוגיה השנייה שעוד לא עלתה כאן היא סוגיית העלויות הוכנס כאן סעיף שהוא סעיף שגם הוא יכול מאוד מאוד להזיק, שבה ואומר שהבנקים אחרי ארבע פעמים ביום שאנחנו מבקשים מידע, שהשחקנים החדשים יבקשו מידע, הם רוצים לקבל על זה כסף.

רועי קציר: כסף על מידע ששייך ללקוחות.

רועי קציר: מידע שהלקוחות רוצים לשתף עם שחקנים מתחרים כדי לייצר עצמם אלטרנטיבה, רוצים עליו כסף.

רועי קציר: רק להבין.

רועי קציר: המידע הזה צריך להתקבל בזמן אמת.

רועי קציר: כדי שאני אוכל להציע שירותים תחרותיים, כדי שאני אוכל להציע שירותים טכנולוגיים מתקדמים, שאני אוכל לבוא ולבדוק שבן אדם גיהץ בכרטיס אשראי שלו ונכנס למינוס ואני יכולה למנוע את זה ממנו – אני צריכה את המידע בזמן אמת ולא יעלה על הדעת שהלקוחות יצטרכו לשלם על זה כסף, בן במישרין ובין בעקיפין בארבע קריאות.

רועי קציר: זו פשוט מגבלה שהיא תפגע ביכולות של שחקנים כמונו לייצר תחרות אמיתית.

רועי קציר: אנחנו ממש מבקשים, כל הנושא הזה של הדחייה, לחזור ללוחות זמנים של נוהל בנקאי תקין.

רועי קציר: הבנקים ערוכים ומוכנים.

רועי קציר: לא יתכן שהם זקוקים לעוד זמן כאשר מדובר כאן בחודש ינואר.

מיכאל ביטון: אנחנו נדון בלוחות הזמנים.

מיכאל ביטון: תודה רבה לך.

מיכאל ביטון: איתן מדמון, מנכ"ל איגוד הבנקים.

מיכאל ביטון: עד שנמצא אותו, ברוך פיירשטיין, חבר הוועדה המקצועית, התאחדות יועצי מימון לדיור.

ברוך פיירשטיין: שלום רב.

ברוך פיירשטיין: דיברו כאן על החשיבות של יועצי המשכנתאות.

ברוך פיירשטיין: כבוד היושב ראש דיבר על החשיבות של הנושא הזה.

ברוך פיירשטיין: לאחר מכן דיברו מתוך הנחה כאילו יועץ משכנתאות באמת יוכל להיכנס להגדרות מייצג ויוכל לקבל את המידע מחברות הפינטק, אבל זה מש לא נכון.

ברוך פיירשטיין: זה ממש לא המצב בחוק.

ברוך פיירשטיין: נכון לעכשיו, יועץ המשכנתאות לא נכנס להגדרה של מייצג וזה חלק מהבעיה שלנו.

ברוך פיירשטיין: חייבים לשנות את ההגדרה ולאפשר ליועצי משכנתאות לקבל את המידע כי אחרת החוק יחמיץ דרסטית אל כל המגזר הקריטי של המשכנתאות.

ברוך פיירשטיין: נכון להיום מייצג מוגדר רואה חשבון, יועץ מס, או מה ששר האוצר יגדיר אבל נדרשת הסמכה.

מיכאל ביטון: יועץ משכנתאות זאת הסמכה רשמית?

ברוך פיירשטיין: זו בדיוק הבעיה.

ברוך פיירשטיין: אנחנו כבר חמש שנים מבקשים הסמכה, מבקשים פיקוח, לא הצלחנו לקבל את זה ואולי זה באמת המקום שוועדת הכלכלה תיקח את זה לידיה ותדאג להסמכה, לפיקוח ורישוי.

ברוך פיירשטיין: אז נוכל להיכנס לחוק וליישם את מטרות החוק.

ברוך פיירשטיין: במצב הנוכחי זה כנראה לא יקרה.

מיכאל ביטון: אני מבקש שתתנו את הדעת על ההערה הזאת כי באמת אלה אנשים חשובים.

מיכאל ביטון: הם באמת עזרו לאנשים להוזיל משכנתאות ולהתמחר עם הבנקים עוד לפני הבנקאות הפתוחה.

מיכאל ביטון: אולי הראשונים שעשו תחרות בין הבנקים.

מיכאל ביטון: אי אפשר להשאיר אותם מאחור במהפכה הזאת.

מיכאל ביטון: תחשבו מה עושים.

מיכאל ביטון: שי אבו, איגוד היועצים והמאמנים לכלכלת המשפחה בישראל.

מיכאל ביטון: אני מאמין שאלה דברים דומים.

מיכאל ביטון: רק אם זה שונה, תגיד לנו.

שי אבו: שלום וברכה.

שי אבו: אני מתנצל על המיקום בו אני נמצא כרגע.

שי אבו: אני רוצה לחזק את כל המערך הזה שאתם עכשיו באים ועושים.

שי אבו: אני אוסיף נקודה אחת שבעיניי היא מאוד חשובה ומשמעותית והיא הנקודה שבה למעשה כאשר יאפשרו לגופים חוץ בנקאיים להיות שחקנים מאוד מאוד משמעותיים, מאוד חשוב לתת את הדגש בבקשה - ואני מבקש בכל לשון שלב קשה – שלא תינתן אפשרות שלאנשים ייתנו ריביות מאד מאוד גבוהות.

שי אבו: כמו שראינו, החוק היום אומר שריבית שנתית לא יכולה להיות יותר מ-17-16 אחוזים אבל עוקפים את זה על ידי צורה שניתנת למעשה ריבית חודשית ומי שנפגע, אלה הן אוכלוסיות מוחלשות.

שי אבו: אני מאוד מבקש שתהיה כאן תיקון שימנע את התופעה הלא טובה הזאת שפוגעת באוכלוסיות מוחלשות.

מיכאל ביטון: שמענו על הריבית החודשית הזאת ובאמת זה דרוש עיון.

מיכאל ביטון: אני מבקש שתתייחסו לזה בהמשך.

מיכאל ביטון: עורך דין עודד אפק, מייצג את איגוד חברות האשראי, איגוד לשכות המסחר.

עודד אפק: שלום.

עודד אפק: אנחנו מברכים על קידום החקיקה כי ברור שאנחנו צפויים ליהנות מזה וזה צפוי לקדם ולשכלל את התחרות.

עודד אפק: אבל לצד האמור, אני מצטרף לדברים שכבר נאמרו, גם על ידי קודמיי.

עודד אפק: אנחנו חושבים שנושא כל כך מהותי ומז'ורי יופרד מחוק ההסדרים, יידון בנפרד, ובטח שיתאפשר לעשרות שחקנים שעשויים להיות מושפעים, בעצם ייתן להם זמן ללמוד את דבר החקיקה ולהעיר עליו.

עודד אפק: אדוני, בעניין הזה נבקש אם אפשר שיתאפשר לאיגוד להעביר את ההערות שלו גם בהמשך.

מיכאל ביטון: תעבירו דברים בכתב גם לוועדה, גם לחברי הכנסת וגם לאוצר ולגופים הרלוונטיים.

מיכאל ביטון: להערה שלך שכבר דנו בה קודם, אני רוצה להבהיר ולחדד.

מיכאל ביטון: למרות לוח הזמנים שנגזר עלינו, אנחנו ננסה להביא את החוק הזה במועד הזמן הקצר, אבל זה לא על חשבון בקרת כנסת מפורטת על החוק הזה.

מיכאל ביטון: הוועדה תדון בכל סעיף וסעיף, תשמע את ההערות הספציפיות ותכניס תיקונים לנוסח החוק, לרבות פיקוח פרלמנטרי היכן שדרוש ולא צוין וכל מרכיב אחר שנחשוב שמחויב בחוק הזה.

עודד אפק: הערה חשובה מאוד.

מיכאל ביטון: אנחנו נקדם את החוק אבל אנחנו נקפיד על קוצו של יוד.

עודד אפק: תודה אדוני.

עודד אפק: הערה חשובה.

עודד אפק: אנחנו נבקש גם להעביר את ההערות שלנו בנשוא הזה בהמשך.

עודד אפק: הערה שנייה שאנחנו רוצים להתייחס אליה והיא מהותית.

עודד אפק: צריך לזכור את המרווחים בין נותני האשראי לבין התאגידים הבנקאיים.

עודד אפק: מקורות האשראי של התאגידים הבנקאיים נרכשים מבנק ישראל בריבית בנק ישראל.

עודד אפק: ההשוואה מול נותני אשראי.

עודד אפק: אפילו אם הם תאגידים ציבוריים שמנפיקים אג"ח, המרווח הוא משמעותית גבוה יותר ולכן יכול מאוד להיות שכל ההשוואה שנעשית בין תאגידים חוץ בנקאיים לתאגידים בנקאיים, נצטרך לתת לה איזשהו פתרון כדי להשוות בין העלויות האלה, אבל זה גם משליך על הנקודה שהיא אולי המהותית ביותר שאנחנו רוצים להתייחס אליה.

עודד אפק: אנחנו בהחל רואים חשיבות אדירה בחוק הזה.

עודד אפק: אנחנו רוצים לקדם אותו כמה שיותר מהר אבל צריך לזכור את הדבר הבא: לתאגידים הבנקאיים היו שלוש שנים, כפי שנאמר כאן לפני כן על ידי קודמיי שאמרו את זה בצורה כי ברורה, היו להם שלוש שנים להתארגן, להכין את עצמם, לבנות את המערכות שלהם וכיוצא בזה.

עודד אפק: לגופים החוץ בנקאיים לא ניתן הזמן הזה.

עודד אפק: מנגד, כל התכלית של החקיקה היא לאפשר את שכלול התחרות ולהביא לשיפור התחרות בין הגופים החוץ בנקאיים לגופים הבנקאיים.

עודד אפק: אנחנו כן נבקש לעמוד על זה - זה לא כל כך ברור כרגע מנוסח החקיקה אבל נבקש אחר כך ללמוד את זה - שבעצם יהיה שוויון מהותי במובן זה שאנחנו נוכל לקבל את הנתונים האלה אבל שתינתן לנו איזושהי הגנה מתאימה כדי שאנחנו את המערכות שלנו, יהיה לנו מספיק זמן להתאים אותן קדימה כי היום ברור אנחנו לא יכולים תוך יום אחד, תוך חודש, תוך חודשיים, אפילו תוך חצי שנה, להתאים את כל המערכות שלנו באופן שיאפשרו את העברת המידע למאגר המידע כפי שהתאגידים הבנקאיים כבר מוכנים לעשות.

עודד אפק: לחילופין על ההצעה הזאת, אנחנו לאו דווקא מסכימים להגדרה של צבר אשראי גדול או צבר אשראי קטן מבחינת ה-250 מיליון.

עודד אפק: אנחנו חושבים שצריך לאפשר למי שרוצה, בהנחה שלא תתקבל ההערה שלנו, וכתבנו את זה גם להצעת המחליטים, לממשלה – שיתאפשר וולנטרית לקיים עקרון הדדיות.

עודד אפק: מי שיבקש לעשות את זה, שיוכל לעשות את זה רק ככל שההערה הראשונה לא תתקבל.

עודד אפק: נקודה רביעית אדוני שהיא מאוד מאוד חשובה.

עודד אפק: צריך לקחת בחשבון שלפחות לפי מה שאני למד מהצעת החקיקה, עשוי להיווצר מצב שיהיו שלושה רגולטורים שיפקחו על נותן שירותי האשראי, רשות שוק ההון, ביטוח וחיסכון, הרגולטור המאסדר שאחראי על הרישיון למתן אשראי, רשות ניירות ערך, מקום שבו אני אהיה גם נותן שירות, והממונה על נותני השירות ככל שיהיה כזה בהתאם להגדרה.

עודד אפק: יכולים להיות אפילו ארבעה רגולטורים, אם לוקחים בחשבון שיש גם את הממונה על נותני אשראי שאם נותן אשראי יתחבר למאגר נתוני אשראי, אז כבר יהיו לי ארבעה רגולטורים שאחראים על הפעילות שלי.

עודד אפק: זה מצב בלתי הגיוני ובלתי סביר, לדעתנו.

עודד אפק: צריך למצוא מענה כלשהו כדי להבטיח שלא יהיו ארבעה רגולטורים לפעילות של נותן אשראי.

עודד אפק: נקודה חמישית.

מיכאל ביטון: רק שנדע כמה יש לך בקנה.

עודד אפק: עד שביעית.

מיכאל ביטון: תקצר.

עודד אפק: אנחנו חושבים שלכל רגולטור יש אפשרות להחיל הוראות ספציפיות על הגופים המפוקחים שלו.

עודד אפק: אנחנו חושבים שצריך להחיל האחדה של כל ההוראות שיחו לו על ידי כל הרגולטורים השונים כדי שלא ייווצר ארביטרז' בין רגולטור אחד לרגולטור אחר מבחינת ההוראות שהוא יחיל.

עודד אפק: כלומר, שיהיה שוויון מהותי בהקשר הזה.

עודד אפק: אנחנו מצטרפים להערה שמקור מידע לא יגבה תמורה מהלקוח בגין העבר המידע.

עודד אפק: תראה איך קפצתי לשביעית כי הצטרפתי להערה שכבר הייתה.

עודד אפק: לגופן של ההערות, רק לגבי בעל רישיון למתן אשראי, צריך לזכור שבעל רישיון כולל גם בעל אישור המשך עיסוק.

עודד אפק: עד היום יש עדיין מאות גופים שלא קיבלו רישיון ואין סיבה להפלות אותם ביחס לבעלי רישיון בהכרח.

עודד אפק: לגבי ההגדרות באופן ספציפי.

עודד אפק: יש הגדרה כדוגמת מידע מזוהה, יש שם הגדרה שהיא סובייקטיבית, לוגמה איך ניתן לזהות את הלקוח אליו מתייחס המידע במאמץ סביר.

עודד אפק: אנחנו היינו מבקשים שההגדרות יהיו חד חד-ערכיות.

עודד אפק: אלה הערות גם לפרק ההגדרות ככל שעלה בידינו בזמן הקצר.

עודד אפק: אנחנו נבקש גם להעביר אתה הערות שלנו בהמשך.

עודד אפק: תודה אדוני ותודה לחברים ולמכובדים.

מיכאל ביטון: תודה.

מיכאל ביטון: יובל סמט, מנכ"ל רייזאפ.

יובל סמט: תודה אדוני היושב ראש.

יובל סמט: אנחנו פינטק כחול לבן, פיתחנו שירות טכנולוגי שעוזר להתנהל פיננסית בצורה אחראית ופשוטה.

יובל סמט: אילנית התייחסה קודם לסטרטאפים שלא נמצאים בישראל.

יובל סמט: אנחנו מאמינים בשוק הישראלי בתור שוק הבית שלנו כי אנחנו רוצים להמשיך לעזור לאלפי ישראלים ולתמוך כלכלית.

יובל סמט: ההבדל בינינו לבין השחקנים האחרים הוא שיש לנו אלפי לקוחות שמשתמשים במוצר שלנו כבר לאורך שנים ובאמת סומכים כלכלית בצורה מאוד משמעותית.

יובל סמט: לפעמים התעסקות בנושא הזה מרגישה מעט כמו סיזיפוס במעלה ההר אבל אני שמח שכולנו ביחד עומדים לפתור את הדבר וכמה שיותר מהר.

יובל סמט: אני אתייחס לכמה נקודות, ממש, חמש-שש נקודות.

יובל סמט: בהוראת המעבר בהצעת החוק יש התייחסות לעוסק ותיק, כמונו לדוגמה.

יובל סמט: חשיבות המשך הפעילות של העוסקים הוותיקים היא ממש סוגיית ליבה בחוק כי אנחנו כבר נותנים שירות ואנחנו נאיץ את ההתפתחות של כל האקו סיסטם החדש הזה.

יובל סמט: בשל החשיבות של הדברים אנחנו רוצים לקבוע מספר התאמות לעוסקים ותיקים.

יובל סמט: אנחנו רוצים להבהיר שעוסק ותיק לא כפוף לחובת הרישוי ונובע ממנה וכן יש להבהיר כי מקור מידע לא ימנע את המשך השימוש באמצעים ה טכנולוגיים הקיימים שלנו.

יובל סמט: היום אנחנו משתמשים בסקרין קרייפינג ואנחנו מתכוונים להמשיך לעשות את זה כחלק מהוראת המעבר וזו כמובן בקשה ספציפית לעוסקים ותיקים, גם ללקוחות קיימים וגם לגיוס לקוחות חדשים.

יובל סמט: אנחנו רוצים להמשיך להשתמש בתשתיות - -

מיכאל ביטון: אתה נותן לנו הערות שהן לסעיפים מאוד מאוד ספציפיים שעוד יידונו בחוק ותהיה אתנו וגם תעביר לנו את הדברים בכתב.

מיכאל ביטון: לדעתי העברת משהו.

יובל סמט: כמובן.

יובל סמט: העברנו.

מיכאל ביטון: תעביר את זה לוועדה, לחברי הכנסת ולאוצר.

מיכאל ביטון: אנחנו נדאג לצייד אותם.

יובל סמט: אני אתייחס ממש לכמה נקודות ספציפיות.

יובל סמט: רציתי לחזק את ידידתי רחלי בינדמן בנושא זמינות המידע ושלא יגבו – כפי שמצוין היום בחוק – מהקריאה החמישית אלא החל מהקריאה העשירית ואילך, כדי שבאמת לקוחות יוכלו ליהנות ממידע זמין ובלי הגבלה שקשורה בעלויות המידע.

יובל סמט: אנחנו מאמינים שצריך להגדיל את היקף ההגבלה על גופים פיננסיים גדולים באופן שלא היה שם גוף פיננסי גודל להתבסס על נתוני הבנקאות כדי לתחם מוצרים.

יובל סמט: אנחנו רוצים לוודא שבנקים, תאגידי עזר בנקאיים וחברות כרטיסי אשראי, יהיו תמיד מקורות מידע שחייבים לתת גישה למידע פיננסי ולא יוכלו ליהנות מפטור.

יובל סמט: ואני רוצה להתייחס להגדרת היקף הפעילות הקטן.

יובל סמט: היקף הפעילות הקטן או בנקים קטנים, הם בדיוק השחקנים שצריכים להיות מקורות מידע ולשתף פעולה עם שחקנים כמונו.

יובל סמט: זה מכפיל כוח עבורם.

יובל סמט: להפך, זה לא דבר שהם צריכים להימנע ממנו אלא לעודד אותו.

יובל סמט: בשיתוף פעולה עם מקורות מידע, עם בנקים קטנים, נוכל לייצר הצעות ערך חדשות לציבור שלא מקבל היום גישה להצעות ערך טובות.

יובל סמט: אנחנו מאמינים שלא צריכה להיות החרגה להיקף פעילות קטן.

יובל סמט: עוד דבר מאוד מאוד חשוב הוא עומק המידע.

יובל סמט: אנחנו מבקשים שהמידע שקיים במערכת הבנקאית אצל כל אחד מהשחקנים, כל המידע יהיה הזמין ב-API ואנחנו רוצים לקבוע בחוק שמקור המידע יהיה חייב לתת גישה לכל המידע הפיננסי אודות הלקוח המצוי אצלו ולא מספר חודשים בודדים שקיימים בממשק הבנק היום.

יובל סמט: אלה הנקודות העיקריות שלנו.

מיכאל ביטון: תודה.

מיכאל ביטון: איתן מדמון, מנכ"ל איגוד הבנקים.

איתן מדמון: תודה רבה אדוני היושב ראש.

איתן מדמון: אני רוצה לחדש לך כי ביקשת לחדש.

איתן מדמון: אנחנו בהחלט מברכים על חקיקת רפורמת הבנקאות הפתוחה ואני אומר כאן בפירוש שאנחנו כאיגוד הבנקים ממש לא מתנגדים.

איתן מדמון: תהליך החקיקה משלים שנים רבות של היערכות מקדימה בתוך המערכת הבנקאית דרך הפיקוח על הבנקים ולכולנו יש אינטרס בהצלחת הרפורמה וכולנו רוצים שבישראל יהיה שוק פיננסי מפותח, חדשני, מגוון וגם הוגן.

איתן מדמון: צריך להבין שאחד הדברים שחשוב להיות לנגד עיניכם כמחוקקים, זה הנושא שהפריזמה שמתייחסת לטובת האינטרס הציבורי ואינטרס הלקוח, סביב כל הרפורמות וכל השינויים שבוצעו לאחרונה במערכת, זוהי רפורמה שבעצם באה להשלים, כפי שנאמר, את כל המהלכים האחרונים שיוצרים שוק פיננסי הרבה יותר מפותח ומשוכלל מכפי שהיה עד היום.

איתן מדמון: אנחנו למשל חושבים – שוב, בהיבט של האינטרס הציבורי והאינטרס של הלקוח – שאחד ההיבטים המאוד חשובים וקריטיים, ונאמר פה כבר בשלב ההגדרות, נושא אבטחת המידע, נושא הגנת הסייבר, נושא הגנת הפרטיות של הלקוחות.

איתן מדמון: אני בטוח שאף אחד כאן, לא חשוב איזה אינטרס הוא מייצג, לא רוצה לקחת שום סיכון שמידע כזה ידלוף ויסתובב ברחבי הרשת וזה סיכון הולך וגדל ככל שמרכיב הטכנולוגיה הולך ומשתלט לנו על החיים.

איתן מדמון: אני חושב שבתזכיר החוק במתכונתו הנוכחית, ככל שקיימות פרצות בתחום הזה, צריך לדאוג לסגור אותן ולוודא לטובת האינטרס הציבורי, שהן לא יקרו.

איתן מדמון: נקודה נוספת שגם היא עלתה בשלב ההגדרות, נושא היקף הרפורמה.

איתן מדמון: אחד ממטרות הרפורמה היא לתת ייעוץ פיננסי הוליסטי ללקוחות והצעת מוצרים שמותאמים באופן אישי לכל לקוח.

איתן מדמון: כדי לתת את השירות המיטבי, צריך לראות את כל התמונה בכללותה ולא רק את התמונה של המערכת הבנקאית.

איתן מדמון: המערכת הבנקאית היום סתם, בשוק הנכסים, מהווה 44 אחוזים מהשוק.

איתן מדמון: מעל מחצית שוק הנכסים הפיננסיים של הלקוח לא נמצאים בכלל בתוך המערכת הבנקאית.

איתן מדמון: ברשות ניירות ערך מדברים על רפורמה של Open פייננס ובאוצר מציגים מצגת של רפורמת הבנקאית הפתוחה והחוק קרא חוק מידע פיננסי אבל בעצם מתייחס רק לבנקים.

איתן מדמון: אנחנו חושבים שצריך כאן ליישר קו ולהחליט מה אנחנו רוצים לטובת האינטרס של הלקוח ואם אנחנו רוצים באמת להקים כאן שוק פיננסי מפותח ומשוכלל בכללותו, אז צריך לקחת את כל השוק הפיננסי על כל המוצרים שלו, על כל הגוונים ועל כל הצבעים ולהכניס אותם פנימה לתוך הליך החקיקה על מנת שתהליך מהסוג הזה אכן יקבל תמונה רחבה, מלאה ושלמה שתכלול בסופו של דבר ערך לטובת הלקוח.

איתן מדמון: אי אפשר לתת ייעוץ ואי אפשר לתת שום מוצר אופטימלי ללקוח כזה או אחר כשלא רואים תמונה מלאה וזה כרגע מצב החקיקה כפי שהוא נראה כרגע.

איתן מדמון: גם בעולם מדברים על Open פייננס ולא מדברים על Open בנקים.

איתן מדמון: אני חושב שראוי שגם בישראל יבוצע תהליך מהסוג הזה.

איתן מדמון: אם כבר מדברים על חוץ לארץ, למשל בחוץ לארץ, במדינות שכבר מיישמים את רפורמת הבנקאות הפתוחה או ה-API או Open פייננס, אין באף מדינה, לא בבריטניה, לא באירופה, לא באוסטרליה, בשום מקום שהרפורמה הזאת כבר לא פועלת הלכה למעשה, שום הגבלה על הבנקים כשחקנים בשוק הזה.

איתן מדמון: אני יודע שתבואו ותאמרו שהמערכת הבנקאית היא מערכת ריכוזית יותר מאשר במערכות הללו, אבל גם על זה אפשר להתווכח ואני מניח שבהמשך נדון בזה בצורה יותר מעמיקה.

איתן מדמון: נושא אחרון שאני רוצה להעלות במסגרת הזאת.

איתן מדמון: כמות המידע תהיה עצומה.

איתן מדמון: כמו שאתם יודעים, השחקנים שהולכים להיכנס גם לתוך המערכת הזאת, זה ה-ג'יינטק או ה-ביקטק, חברות ענק בין-לאומיות.

איתן מדמון: צריך לתת את הדעת גם על הנושא הזה.

איתן מדמון: אני לא רוצה להיכנס כרגע למונחים הטכנולוגיים כי זה לא רלוונטי בנקודת הזמן הזאת אבל יש הרבה שאלות סביב היעילות של כל המערך של ה-Open פייננס בציר כזה שמחזיק את ה-ג'יינטקים הגלובליים ואני לא בטוח שהמערכת הבנקאית הישראלית צריכה להיות זאת שתממן גופי ענק בין-לאומיים וחייבים וצריך לתת על זה את הדעת.

איתן מדמון: לסיכום אני רוצה להודות לך על הקשב.

איתן מדמון: אני מקווה שלמרות לוח הזמנים הדחוק, ואנחנו מודעים ללוח הזמנים הדחוק, השיח המשותף – ואני אדגיש, המשותף - בוועדה יניב חוק שיהיה בסופו של דבר לטובת כלל השחקנים בשוק ובעולם הפיננסי כאן בישראל.

איתן מדמון: תודה רבה.

מיכאל ביטון: מושא הדיון כאן היה רבה פעמים הבנקים לכן זכות ההתייחסות שמורה לכם בכל פגישה כזאת ותרגיש חופשי להתייחס.

מיכאל ביטון: לגבי ההערה שלך שהעתיד חל על כלל המערכת הפיננסית, גם נשמע נכון וטוב.

מיכאל ביטון: הכול בשלבים אבל בוא נגיע עם החוק הזה כפי שהוגש לנו ונתרחב גם לעולם הפיננסי בכללותו אני לא רוצה לקפח אף דובר אחרון.

מיכאל ביטון: יש לי חמישה דוברים ואני רוצה לבקש מכם שאם אין לכם משהו מאוד מאוד דחוף להגיד היום, אז אל תגידו ונשמור את השם שלכם לדיון הבא ואתם תהיו ראשוני הדוברים.

מיכאל ביטון: אם יש לכם משהו מאוד חשוב לומר, תאמרו אותו בדקה.

מיכאל ביטון: סדר הדוברים, אלא אם כן מוותרים, הוא אמיר ונג, ירון אליאס, רונן סולומון, נמרוד ספיר, לינור דויטש.

מיכאל ביטון: זאת החמישייה אם מישהו מוותר שיאמר שהוא מוותר וניתן לו יותר זמן בפעם הבאה.

קריאה: נמרוד ואמיר בפעם הבאה.

מיכאל ביטון: תודה.

מיכאל ביטון: ירון אליאס אתנו?

מיכאל ביטון: רונן סולומון, איגוד לשכות המסחר.

רונן סולומון: תודה.

רונן סולומון: אני אקצר כי אין זמן.

רונן סולומון: אני אציין נקודה חשובה שעלתה בוועדה לפני כשנה, אצל קודמך חבר הכנסת מרגי שדיבר על מקורות אשראי.

רונן סולומון: לא ניתן לעשות השוואה אמיתית בין גופים בנקאיים לגופים שאינם בנקאיים כל עוד אין מקורות אשראי.

רונן סולומון: הנושא עלה בפני חבר הכנסת מרגי והוא ביקש מבנק ישראל להניח פתרונות אבל עד היום לא ניתנו פתרונות.

רונן סולומון: היה איזה פתרון חלקי אבל הוא לא היה יעיל.

רונן סולומון: לכן אני חושב שגם זה צריך להיות על השולחן.

רונן סולומון: נקודה נוספת לגבי מה שאמר איתן מדמון, מנכ"ל איגוד הבנקים.

רונן סולומון: גם אני חושב שצריך לעשות Open פייננס ולא רק Open בנקים אבל זה תהליך שייקח זמן כי הבנקים כבר שלוש שנים בתוך התהליך.

רונן סולומון: גופים שאינם בנקאיים נכנסים עכשיו.

רונן סולומון: זה תהליך שלוקח זמן.

רונן סולומון: זה לא יהיה ביום ולא ביומיים.

רונן סולומון: תודה רבה.

מיכאל ביטון: תודה לך.

מיכאל ביטון: לינור דויטש.

לינור דויטש: אני ממש לא מוותרת.

לינור דויטש: תודה רבה על זכות הדיבור.

לינור דויטש: חבל שהגיעה רק עכשיו.

לינור דויטש: אני מנכ"לית לובי 99 ואני רוצה להגיב לדברים שנאמרו כאן.

מיכאל ביטון: לא שומעים אותך טוב.

לינור דויטש: אני רוצה להגיב לדבריו של מנכ"ל איגוד הבנקים ואז להעלות עוד שתי נקודות מאוד חשובות.

לינור דויטש: חיכיתי בסבלנות לתורי, אז אני מבקשת שלא לדלג.

לינור דויטש: קודם כל, ספרתי לפחות חמש פעמים שמנכ"ל איגוד הבנקים השתמש במושג טובת הלקוח, באינטרס של הציבור, ואני מקווה שגם אתם חשתם אתי איך האירוניה קיימת כי אם הבנקים היו מבינים את משמעות המונחים האלה, לא היינו צריכים את החוק הזה שאנחנו מחכים לו כבר כל כך הרבה שנים והניסיונות, תסלחו לי, עם ההפחדה בנושא הפרטיות, שזה היה קלאסי שהם ילכו לשם, אסור להיבהל מהם.

לינור דויטש: החוק הזה הוא חוק טוב.

לינור דויטש: אנחנו בלובי 99 מלווים את נושא הבנקאות והפיכתה לתחרות כבר מ-2015.

לינור דויטש: היינו מעורבים בכל תהליך החקיקה של רפורמת שטרום ואני ישבתי בעשרות דיונים – ממש כמו אלה – וראיתי איך הבנקים, פעם אחר פעם, סעיף אחר סעיף, כל דבר שלא הצליחו לסכל, עבדו על דחייתו.

לינור דויטש: זו השיטה.

לינור דויטש: לכן יש לי שתי נקודות ואחת מרכזית ביותר בנושא הדחייה שכבר הוזכרה כאן אבל חשוב שתבינו מה קורה כאן.

לינור דויטש: כל דבר שהם לא מצליחים לבטל, דוחים אותו.

לינור דויטש: אנחנו ראינו טיוטות מוקדמות יותר של החוק, שבו החוק נכנס לתוקף בפברואר 2022.

לינור דויטש: בטיוטה האחרונה מדובר על יוני 2022.

לינור דויטש: מנה שנכנס לתוקף ביוני 2022, זה אך ורק נושא של חשיפת היתרון בחשבון והתשלומים שלא כוללים שום היבטים של עלות.

לינור דויטש: כל מה שקשור למידע שמכיל עלויות כמו אשראי, פיקדונות, ניירות ערך, היכן שיש כסף אמיתי – פתאום תחילת פרסום החוק נדחתה ככל האפר, בדצמבר 2022, שנה מהיום, כאשר צריך להבין, שלא יבלבלו לכם את השכל, שמבחינה טכנולוגית אין שום הבדל מבחינה טכנית בין סוג המידע הזה לסוג המידע האחר.

לינור דויטש: ברגע שיש גישה, יש גישה.

לינור דויטש: שיפסיקו לבלבל את השכל.

לינור דויטש: אמרה כאן יושבת ראש רשות ניירות ערך בתחילת הישיבה לנושא המשכנתאות.

לינור דויטש: היום זוגות צעירים לא יכולים להשוות משכנתאות בלי עזרה מקצועית חיצונית.

לינור דויטש: זה מסובך.

לינור דויטש: החוק הזה אמור לאפשר להם להשוות משכנתא.

מיכאל ביטון: לוח הזמנים ברור.

מיכאל ביטון: תעברי לנקודה השנייה.

לינור דויטש: מעולה.

לינור דויטש: לוח הזמנים הוא דבר קריטי.

לינור דויטש: הנקודה השנייה שלא עלתה כאן ואני כן רוצה להתייחס אליה, שחסרה לנו בחוק זאת האפשרות לאפשר ללקוחות גישה ישירה למידע הבנקאי שלהם ולא דרך גוף שלישי שהיום לא נמצא.

לינור דויטש: היום, אם אני רוצה לקבל גישה למידע שלי, אני חייבת להיעזר באיזשהו גוף שלישי חיצוני ואם אני רוצה לעשות את זה עצמאית, אני לא יכולה.

לינור דויטש: זה מצב לא הגיוני.

לינור דויטש: אנחנו רוצים גם אפשרות שבנוסף לעובדה שגופים שלישיים יכולים לקבל את המידע שלנו, גם אנחנו כלקוחות נוכל לקבל את המידע שלנו באופן עצמאי ללא תיווך של גורם נוסף כלשהו.

מיכאל ביטון: הערה חשובה מאוד.

מיכאל ביטון: אני אתרגם אותך בשפתי בקצב שלי.

מיכאל ביטון: את אומרת שיש לקוחות אינטליגנטים.

מיכאל ביטון: נכון.

מיכאל ביטון: רוב לקוחות הבנק לא יודעים מה מצבם ואין להם כוח וסבלנות אבל יש לקוח שרוצה את המידע שלו עם עצמו והוא יבדוק מה מצבו והוא יכול לקחת אותו והוא לא צריך אף אחד שיתווך לו את המידע הזה.

מיכאל ביטון: כמו שהוא יכול להיכנס לחשבון הבנק שלו, שתהיה לו את הזכות לדעת מה מצבו הפיננסי הרחב בלי תלות בגופים אחרים.

מיכאל ביטון: ההערה הזאת חשובה.

מיכאל ביטון: אנחנו לא נקבל אליה התייחסות היום.

מיכאל ביטון: זה בדיוק המקום בו נעצור להמשך הדיון בפעם הבאה.

מיכאל ביטון: תודה רבה לכולם.

מיכאל ביטון: הדיון ננעל.