ועדת הכספים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 107, 2021-10-10 11:00

אלכס קושניר: פרק ד' מתוך חוק ההתייעלות הכלכלית (העברת חובות לתשלום מס ערך מוסף ביבוא שירותים דיגיטליים).

שלמה קרעי: מס נטפליקס.

גיא גולדמן: מסים עקיפים, כולל מע"מ, חלים על כל צריכה בישראל.

גיא גולדמן: גם מכירה מקומית של עסק ישראלי חייבת במע"מ וגם ייבוא חייב במע"מ.

גיא גולדמן: כל ייבוא שהוא, בין אם זה טובין פיזיים, בין אם זה טובין בלתי מוחשיים, בין אם זה שירותים, חייב במס.

נעמה לזימי: ייבוא של שירותים חייב היום במס?

גיא גולדמן: כן.

גיא גולדמן: יש בעיה או קושי לגבות מיחידים בכל מה שקשור לעסקאות B2C ושירותים דיגיטליים.

גיא גולדמן: כאשר ספק שהוא תושב זר מספק סרט, שיר, מוצר בידור, שדרוג תוכנה, זה מחייב אדם פרטי שלא רשום במע"מ לדווח בטופס מיוחד למע"מ.

גיא גולדמן: זאת דרך מאוד לא יעילה לגבות מסים, לכן בהמלצות של ה-OECD שפורסמו ב-2015 נכלל גם הנושא הזה של מע"מ בשירותים דיגיטליים.

גיא גולדמן: בהמלצות דובר על תאגידים רב-לאומיים שבעסקאות שבהם הם מעורבים לא משולם המס המתחייב במדינת היעד.

גיא גולדמן: ההמלצה הייתה להעביר את החבות לספק.

גיא גולדמן: מדינות ה-OECD כבר שם מזמן, והמטרה היא לעשות את זה גם אצלנו.

שלמה קרעי: מה הכוונה במילים "זולת אם לקונה יש חשבונית"?

גיא גולדמן: זה אומר שלעוסק יש חשבונית.

גיא גולדמן: בעסקאות שהעוסק רשום במע"מ, החבות תהיה אצל הלקוח, ובעסקאות שהלקוח לא רשום במע"מ, החבות תעבור לספק.

אלכס קושניר: אתם יודעים לעשות את זה מבחינה תפעולית?

גיא גולדמן: כן.

גיא גולדמן: עיקרי התיקון זה להעביר בעסקאות B2C למתן שירות דיגיטלי מעת ספק תושב חוץ את התשלום לספק.

גיא גולדמן: שירות דיגיטלי זה לרבות אספקת תוכנות, ספרים, מוסיקה, סרטים, שירותי תיווך, הימורים וכיוצא באלה.

גיא גולדמן: מדובר בשירותים שמסופקים ברשת.

שלמה קרעי: אבל הם אמרו שלא יהיו מסים בתקציב הזה.

גיא גולדמן: זה מס שכבר קיים.

שלמה קרעי: מה זה "קיים"?

שלמה קרעי: היום אתה גובה מס על נטפליקס?

גיא גולדמן: היום זה חייב במס.

גיא גולדמן: מה שמשנה זה אם זה חייב או לא חייב.

שלמה קרעי: בלי סיפורים.

שלמה קרעי: אזרחי ישראל משלמים מס בשנים האחרונות על נטפליקס?

שלמה קרעי: הם לא משלמים.

גיא גולדמן: בעיניים שלנו זה חייב.

ינון אזולאי: מה פירוש "חייב"?

ינון אזולאי: אתה אומר שאזרחי ישראל גונבים כרגע את רשות המסים בכך שהם לא משלמים?

גיא גולדמן: לא.

גיא גולדמן: אני אומר שמס ערך מוסף חל על כל צריכה.

ינון אזולאי: בשורה תחתונה, האם אתה יכול לבוא היום לאזרח הישראלי ולהגיד לו: תשמע, לא שילמת כמה שנים על נטפליקס?

שי דותן: כן, יכול.

ינון אזולאי: אז לך תגבה עכשיו מכל האזרחים, בשביל מה צריך את החוק?

שלמה קרעי: למה כשהגשתי פירוט הוצאות למס הכנסה לא בדקתם לי את הנטפליקס?

גיא גולדמן: אולי בדקו.

שלמה קרעי: לא בדקו, אחרת היו מקזזים לי.

שלמה קרעי: לא היה עד עכשיו מס, ומעכשיו אתם רוצים לגבות מס על שירותים שאזרחי ישראל עד היום לא שילמו עליהם מסים.

נעמה לזימי: אתה נגד מס על נטפליקס?

שלמה קרעי: כן, בוודאי.

נעמה לזימי: אתה יודע שזה פוגע ביצירה מקומית?

אופיר כץ: זה פוגע בכיס הישראלי.

שלמה קרעי: במקום לתת 800 מיליון שקל לתאגיד השידור, תעודדו יצירה ישראלית בכל הרשתות.

נעמה לזימי: נטפליקס היום מרוקן יצירה מקומית, ישראלית, פרנסה של אנשים - עובדי במה, עובדי קולנוע.

שלמה קרעי: שוק תחרותי אומר שיצירה ישראלית תגיע גם לנטפליקס.

אלכס קושניר: שירות תחרותי אומר שכולם פועלים בתנאי תחרות הוגנת, לא שהיצרנים הזרים פטורים ממס והישראלים לא פטורים.

אלכס קושניר: אנחנו לא מדברים רק על נטפליקס.

אלכס קושניר: זה קל להיתפס על נטפליקס ולדבר עליו.

אלכס קושניר: אם אתה מדבר היום על שירות דיגיטלי שחברה ישראלית אחרת שלא קשורה לתחום הטלוויזיה מספקת - היא כן מחויבת במס.

אלכס קושניר: ספק זר לא חייב במס.

אלכס קושניר: אתה מבין שאתה מייצר תנאי תחרות לא הוגנים מול התעשייה הישראלית?

נעמה לזימי: הפופוליזם זה להגיד "האזרחים המשלמים" ולא לראות את הנזק ההיקפי שנעשה לתעשייה הישראלית.

שלמה קרעי: התועלת היחידה כאן זה להעשיר את קופת האוצר.

אלכס קושניר: זה לא נכון.

אלכס קושניר: זו כותרת טובה לעיתונות, אבל זה לא נכון.

אופיר כץ: אנחנו בפרק נוסף של אביגדור מילה זו מילה ליברמן שאמר בישיבת הסיעה שלכם שלא תהיה העלאת מסים.

אופיר כץ: הוא ישב פה ואמר שלא תהיה העלאת מסים.

אלכס קושניר: זאת לא העלאת מסים.

ינון אזולאי: זה מסים חדשים, לא העלאת מסים.

אופיר כץ: אם האזרח לא שילם עד עכשיו ועכשיו הוא ישלם, זו העלאת מסים.

אלכס קושניר: יש הבדל בין זה שהאזרח היה מחויב במס שלא נגבה ממנו, לבין זה שמטילים מס חדש.

אופיר כץ: אז למה צריך את החוק?

אלכס קושניר: בעצם זה שאתה לא גובה מס על שירותים דיגיטליים מחו"ל כמו פייסבוק, גוגל, נטפליקס ועוד כאלה ספקי שירות, אתה מייצר יתרון תחרותי לחברות זרות אל מול חברות ישראליות.

אלכס קושניר: ברגע שאזרח ישראלי צריך לבחור בין שירות ישראלי או שירות זר, הוא בהכרח יבחר בשירות זר.

אלכס קושניר: כך אתה פוגע באלה שמייצרים לך מקומות עבודה, משלמים שכר, נותנים לאנשים פרנסה.

גיא גולדמן: הספק תושב החוץ לא יצטרך להוציא פה חשבוניות, וגם לא יחולו עליו חובות של עוסק רגיל.

גיא גולדמן: תהיה תקופת דיווח ומועדי תשלום יעודיים, ויפורטו סך התקבולים בתקופת הדיווח.

עופר כסיף: אני לא מבין את הרציונל מאחורי החוק הזה.

עופר כסיף: אני מאלה שתומכים במסים פרוגרסיביים, שזה לא המקרה כאן, כי המיסוי כאן לא לוקח בחשבון את האדם או את הצרכן.

עופר כסיף: יש לפחות שלושה תחומים שייפגעו בצורה שהיא לא רק לא מידתית, היא גם לא הגיונית.

עופר כסיף: למשל, בשרותי חינוך, באוניברסיטאות שנשענות ומשתמשות בשירותים דיגיטליים לטובת מחקר ולטובת הוראה מקוונת.

עופר כסיף: בחוק עצמו, דרך אגב, כתוב במפורש שהמס יוטל על אספקת תכנים קוליים או חזותיים, על הוראה מרחוק.

עופר כסיף: מישהו יכול לקבל את זה שמוסדות אקדמיים יצטרכו לעמוד מול המס הזה?

עופר כסיף: מה יקרה?

עופר כסיף: המחיר יעלה בעקבות זה שיוטל מס על מי שאמור לספק את השירות הזה.

עופר כסיף: זה יפגע קשות, זה יחסל את המחקר האקדמי, את ההוראה מרחוק.

עופר כסיף: בעידן פוסט קורונה יש גם כנסים שנערכים באופן מקוון.

עופר כסיף: איך מצפים מחוקרים באקדמיה להתמודד עם זה?

עופר כסיף: המחיר יעלה פי כמה.

נעמה לזימי: גם העצמאות האקדמית תיפגע, כי אם חוקר אמור לחשוב על כך שכל המחקר אמור לעלות לו - -

עופר כסיף: אני מציע שהמחקר לא יהיה חלק מהדבר הזה.

עופר כסיף: כנ"ל לגבי שירותי בריאות.

עופר כסיף: גם בתחום הרפואה זה יעלה את המחיר כך שמי שייפגע זה האזרח, או מה שמכנים בעגה הקפיטליסטית - "הצרכן".

עופר כסיף: יש לפחות שני תחומים שצריך לפטור אותם.

עופר כסיף: גם ארגונים בחברה האזרחית, אם זה ארגוני זכויות אדם, ארגונים דתיים, יצטרכו לשלם את המס הזה.

עופר כסיף: למה הם צריכים לשלם את זה?

עופר כסיף: זה נראה לי גורף מידי.

עופר כסיף: חייבים להכניס פה שורה שלמה של הסתייגויות, שורה שלמה של פטורים.

אופיר כץ: החברות האלו רשומות היום בארץ?

אופיר כץ: צריך לרשום אותן?

שי דותן: אנחנו יוצרים פלטפורמה.

שי דותן: החברות יודעות מה לעשות.

שי דותן: דיברנו כבר עם משרדי רואי החשבון.

שי דותן: אנחנו אחת המדינות האחרונות שלא עושות את זה.

שי דותן: שיטת המיסוי הזאת ואופן הדיווח התחילו כבר ב-2010.

שי דותן: הדבר קיבל בוסט אמיתי ב-2015, כשהאיחוד האירופי נכנס לעניין.

שי דותן: רוב החברות כבר יודעות מה לעשות, הן מחכות כבר להירשם.

שי דותן: אתה לא תפתיע אותן עם זה.

שי דותן: הן מחכות כבר לשלם, כי בכל העולם זה כבר נעשה.

אופיר כץ: מה אם יש חברה שאתם לא מכירים?

אופיר כץ: מה קורה אחרי שהחוק עובר?

אופיר כץ: האם אותה חברה לא יכולה לתת שירות?

אופיר כץ: האם חוסמים אותה?

שי דותן: יהיו סנקציות.

אופיר כץ: על מי?

שי דותן: על החברה, לא על האזרח, כי חובת הדיווח והתשלום היא על הספק עצמו.

אופיר כץ: דובר בחוק שלא יהיה כפל.

אופיר כץ: כשאני מזמין מחברה של בתי מלון, רשום לי שזה כולל מסים וחיובים.

אופיר כץ: מה אני אשלם עכשיו עם החוק החדש הזה?

שי דותן: אם שילמת בעבר 100, יכול להיות שלא תשלם 117 אחרי שהחוק יעבור, משום שיכול להיות שהחברות יגידו:

שי דותן: אנחנו לא רוצות לשנות את המחיר כי אנחנו מפחדות שתעבור לחברה אחרת.

שי דותן: לא בהכרח המחירים יעלו ב-17% מחר בבוקר.

שי דותן: צריך לזכור שמדובר בתחרות, בביקוש ובהיצע.

נעמה לזימי: יהיה סף רישום מינימאלי לחברות בינלאומיות?

שי דותן: כרגע לא.

שי דותן: יש מדינות בעולם שנתנו רף מינימאלי.

שי דותן: אחרי התייעצות פנימית אצלנו החלטנו לקבוע שלא יהיה סף רישום מינימאלי.

שי דותן: שלוש חברות בעולם מחזיקות כ-60% מהנפח של התשלומים, ו-13% מהחברות שנרשמות משלמות 99% מסך תשלום המס.

שי דותן: יהיו חברות קיקיוניות שאולי לא, אבל במאסה של הרישום זה לא יפריע לנו.

נעמה לזימי: להיפך, לא היינו גם רוצים להיות חסם עבור חברות להיכנס.

גיא גולדמן: תהיה בעיה לאתר מישהו שיושב מחוץ לישראל ומתחיל לספק שירותים בלי שהוא נרשם.

גיא גולדמן: יהיה יותר קשה לאתר גורמים כאלה בהשוואה לגורמים בארץ שמתחמקים מהחובות שלהם.

אופיר כץ: למה התכוונתם כשאמרתם שאתם רוצים למנוע כפל מס?

שי דותן: הכוונה בכפל מס זה שלא יקרה מצב שגם החברה תשלם וגם הצרכן ישלם, לכן אנחנו מסירים את החובה מהצרכן.

שי דותן: כמו שהיום אתה לא משלם על נטפליקס, גם מחר אתה לא תשלם.

שי דותן: יכול להיות שנטפליקס תעלה לך את המחיר, יש סיכוי כזה, אבל גם יש סיכוי שהיא תגיד: אני לא מעלה את המחיר, כי אני לא רוצה לאבד לקוחות לאפל טי.

שי דותן: וי, לאמזון טי.

שי דותן: וי וכדומה.

אופיר כץ: נניח שרכשנו איזו שהיא אפליקציה שבתוכה יש רכישות, האם המע"מ יחול גם על הרכישות?

שי דותן: כל שירות שאתה מקבל ומשלם בעדו.

גיא גולדמן: אגב, חלקם כותבים את רכיב המע"מ בחשבונית, רק שהממשלה מעולם לא מקבלת את המע"מ הזה.

נעמה לזימי: עניין העצמאות האקדמית צריך להיות בראש מעייננו.

נעמה לזימי: המדינה רוצה מחקר איכותי, טוב, לא משועבד לעניין כלכלי כזה או אחר.

נעמה לזימי: כנסים וירטואליים נכנסים לריטואל האקדמי, כי זה יותר חסכוני גם למדינה.

אלכס קושניר: השאלה אם כנסים וירטואליים מבוצעים על ידי ספקי שירות מחו"ל.

נעמה לזימי: את זה צריך לבחון על פי הצעת החוק.

שי דותן: הספקים האלה גובים תשלום?

נעמה לזימי: ועד ראשי האוניברסיטאות בלחץ מהחוק שלכם.

נעמה לזימי: אחרי שהם כמעט הגיעו לסיכום אתכם הם בצדק פנו אלינו כדי שננסה להבהיר את הסוגיה הזאת.

אלכס קושניר: אנחנו מדברים על גביית מע"מ משירותי ספק בחו"ל שמתקשר מול יחידים.

אלכס קושניר: אם לגוף בישראל שרוכש שירות מאותו ספק יש תיק במע"מ, הוא כבר מחויב במע"מ?

גיא גולדמן: נכון.

גיא גולדמן: החבות במע"מ קיימת על כל צריכה, פשוט יש יחידים שמהם יש קושי לגבות באופן אפקטיבי.

שלמה קרעי: מהאוניברסיטאות קשה לגבות?

גיא גולדמן: מלכ"ר חייב בתשלום המס, ואנחנו גובים מע"מ על דברים כאלה.

דורון שוופי: אבל העוסק מקזז.

דורון שוופי: המלכ"ר לא יכול לקזז.

אלכס קושניר: במידה והחוק עובר כפי שהוא כתוב עכשיו, האם מצב האוניברסיטאות משתנה?

גיא גולדמן: לא משתנה.

נעמה לזימי: אני אקריא את הפסקה מהמסמך שקיבלתי מוועד ראשי האוניברסיטאות.

נעמה לזימי: "רשויות המס הכירו בפגיעה במחקר שתיגרם מהטלת מע"מ על שירות מיובא מחו"ל, ובמשא ומתן שהתקיים עימם בעקבות הוצאת תשומות לאחת האוניברסיטאות בהשתתפות ראשי האגף המקצועי של מע"מ ברשות המסים, כבר הגיעו לנוסחה מוסכמת שלצערנו לא הבשילה לחתימה סופית, לפיה השירותים הקשורים במחקר יהיו פטורים ממע"מ ושירותים שקשורים לאדמיניסטרציה יהיו חייבים בו".

נעמה לזימי: זה לא קרה, לכן הם בלחץ.

דורון שוופי: יש אוניברסיטה אחת שגם חתמה על הסכם בדיוק כזה.

דוד שילון: נעשה הסכם עם אוניברסיטה אחת.

דוד שילון: אמרנו שנבחן את הבקשה שלהם כך שחלק מסוים מהשירותים לא יהיו חייבים במע"מ במסגרת החוק הקיים היום.

שלומית ארליך: מה נעשה במסגרת ההסכם?

דוד שילון: במסגרת ההסכם נעשתה איזו שהיא שומה במספרים.

דוד שילון: לא נחתם מה כן חייב, מה לא חייב.

דורון שוופי: מחקר פטרו, אדמיניסטרציה חייבו.

דורון שוופי: זה היה ההסדר בעקבות דיונים שקיימנו.

דורון שוופי: הדבר הזה נשלח לרשויות המס לפני שנתיים.

דורון שוופי: הם הבטיחו לחזור אלינו, אבל הם לא חזרו אלינו כמעט שנתיים.

דורון שוופי: עכשיו אנחנו מבינים שרוצים להכניס את זה דרך החוק.

דוד שילון: נכון שהבקשה של האוניברסיטאות הייתה להחריג את כל נושא המחקר מייבוא שירותים, אבל אמרנו שנבחן את זה במסגרת הוראות החוק.

דוד שילון: לא סתם האוניברסיטאות עכשיו נבהלו, כי - -

ג'ידא רינאוי-זועבי: "עכשיו נבהלו" זו לא תשובה מקצועית.

ג'ידא רינאוי-זועבי: מה קרה מאז אותן שנתיים?

דוד שילון: בנוגע לאותה אוניברסיטה היו כל מיני סוגיות.

ג'ידא רינאוי-זועבי: מה עם השאר?

ינון אזולאי: תגיד לנו מה שונה אחת מכל השאר.

דוד שילון: לא שונה.

דוד שילון: העמדה כפי שהוצעה על ידי האוניברסיטאות לא מקובלת עלינו, כי אמרנו שמבחינה משפטית, מבחינה חוקית האוניברסיטאות על ייבוא שירותים חייבות במס.

דוד שילון: הם ביקשו שנבחן את זה במסגרת הוראות החוק ותכלית החקיקה.

דוד שילון: הייתה טיוטה שבמסגרתה אמרנו שההצעה שלהם לא נמצאת על הפרק, כי לפי הוראות החוק גם מה שקשור לייבוא שירותים למחקר חייב במע"מ.

דוד שילון: אנחנו נדרשים עכשיו לראות אם לצורך זה נחריג את האוניברסיטאות.

נעמה לזימי: צריך להבין שהרבה מהשירותים שמלכ"רים נותנים הם דברים שהמדינה הייתה צריכה לעשות ולא עושה אותם.

נעמה לזימי: ההישרדות היחידה שלהם היא מגיוס תרומות.

נעמה לזימי: אין שום סיבה שדינם של מלכ"רים יהיה כחברות, צריך להחריג אותם.

אלכס קושניר: מה השירותים הדיגיטליים שונים משאר השירותים שאותם מלכ"רים מספקים?

בצלאל סמוטריץ': אדוני היושב-ראש, הדיון הוא לא על עצם החבות, אלא למה שהחבות תחול עליהם ולא על הספק.

אלכס קושניר: אתה מעלה שאלה שונה משל נעמה.

בצלאל סמוטריץ': החוק לא משנה את עצם החבות.

בצלאל סמוטריץ': אם העוסק כבר נרשם בארץ ומשלם לכם את המסים, מה אתם רוצים מהמלכ"ר?

בצלאל סמוטריץ': למה אתם רוצים להעמיס בירוקרטיה על המלכ"ר?

גיא גולדמן: מלכ"ר הוא רשות רשומה, הוא מבוקר, הוא חייב במס על הדברים האלה.

גיא גולדמן: כיוון שהעברנו לגבי יחידים את החבות לספק, היינו צריכים להבהיר למי לא מעבירים.

בצלאל סמוטריץ': למה אתה לא מעביר את החבות מהמלכ"ר לספק?

בצלאל סמוטריץ': אם אני כמלכ"ר קונה מספק בארץ משהו, אני משלם את המע"מ לספק והספק משלם לך.

בצלאל סמוטריץ': אני כמלכ"ר לא מקבל חזרה את המע"מ כי אני לא עוסק.

בצלאל סמוטריץ': למה שלא יהיה אותו דבר גם מול ספק בחו"ל?

בצלאל סמוטריץ': מה ההבדל?

בצלאל סמוטריץ': למה אתה רוצה להטיל על המלכ"ר עוד בירוקרטיה?

בצלאל סמוטריץ': הרי מה יקרה עכשיו?

בצלאל סמוטריץ': פה יהיה בטוח כפל גבייה, כי התעריף של הספק יהיה תעריף קבוע.

בצלאל סמוטריץ': אם אני כמלכ"ר משלם לספק את אותו מחיר שאדם פרטי משלם, למה שאני כמלכ"ר אוסיף עוד 17% לרשות המסים?

שלמה קרעי: זה בדיוק מה שהם רוצים.

בצלאל סמוטריץ': תן למלכ"ר בדיוק כמו אדם פרטי.

בצלאל סמוטריץ': יש חבות מס, הכל בסדר, אבל מי שנושא בחבות הזאת ומשלם אותה זה הספק, לא המלכ"ר.

גיא גולדמן: אין חשש לכפל מס, כיוון שהוא מצהיר לספק שהוא מלכ"ר.

אלכס קושניר: אם החוק שאתם רוצים להעביר פה מטיל את החבות על הספק, מה הבעיה שהמצב החדש שאתם רוצים לעשות יהיה תקף גם לגבי מלכ"רים?

גיא גולדמן: כי אנחנו לא יודעים את רמת הציות שתהיה להוראת החוק החדשה.

בצלאל סמוטריץ': נניח שאני מלכ"ר.

בצלאל סמוטריץ': אם אני הולך בארץ וקונה מדפסת, אני משלם את אותו מחיר כמו אדם פרטי.

בצלאל סמוטריץ': אם אני כמלכ"ר ואתה כאדם פרטי מזמינים מדפסת ב-eBay, אתה תשלם רק 100 דולר, אני אשלם 100 דולר לספק ועוד 17%.

בצלאל סמוטריץ': עם כל הכבוד, אם הספק מתוך ה-100 דולר האלה צריך להעביר אליך את המע"מ, שיהיה אותו דבר לאדם פרטי ולמלכ"ר.

נירה שפק: מיקי לוי, שהיום הוא יושב-ראש, הוביל כחבר כנסת עבודה וניהול מו"מ על כל הנושא הזה.

נירה שפק: לא יכול להיות שאין בפנינו את ההסכמים שהיו מולו.

נירה שפק: הגיעו אז לרמה של החרגות, הגיעו לרמה של מה כן.

נירה שפק: הדיון שם לא נסגר סופית כי מיקי ביקש שיביאו לו רשימה.

נירה שפק: לא יכול להיות שאנחנו עושים אקורדיון בנושא הזה.

נירה שפק: ניהלתי שיחה עם מיקי, הבנתי מה הייתה העמדה שלו, הבנתי את שיעורי הבית שהוא עשה במשך כמה חודשים על הנושא הזה.

נירה שפק: אני רוצה לשמוע על ההסכמות, כולל הרשימה שביקשו להכין אותה עוד ב-2019.

נירה שפק: לא יכול להיות שמתעלמים מחבר כנסת שמנהל נושא מסוים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: בפתח השנה האקדמית החדשה, לאחר שנה קשה מאוד בצל הקורונה, אני רוצה לשבח את ההתארגנות היחסית מאוד חלקה, זריזה ויעילה של האוניברסיטאות ללימודים מרחוק.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני זוכרת את הבת שלי בטכניון עושה בחינות של הטכניון כשהיא בבית.

ג'ידא רינאוי-זועבי: הייתי רוצה שניקח בחשבון את החוקרים הצעירים, את האקדמאיים שרוצים להגיש לגרנטים, את הסטודנטים שרוצים לכתוב תזה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: בנוסף לכל העומס הכספי שאנחנו מטילים עליהם ועל האוניברסיטאות, אנחנו רוצים עכשיו להטיל עוד מע"מ על שירותים שאמורים להיות מסופקים על ידי המדינה בצורה הכי ברורה והכי מיידית.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני מבקשת להחריג את המחקר באוניברסיטאות מהמע"מ על שירותים מחו"ל.

ולדימיר בליאק: אנחנו כבר כמה פעמים פוגשים סעיפים בפקודת מס הכנסה שאתם לא אוכפים במשך שנים רבות.

ולדימיר בליאק: אתם משדרים לנישומים שזה המצב, ואחר כך אתם קוראים להם עברייני מס.

ולדימיר בליאק: זה היה בשותפויות, וזה קורה גם עכשיו.

ולדימיר בליאק: אנחנו איכשהו צריכים להסדיר את הנושא הזה.

ולדימיר בליאק: הדרך הכי נכונה זה לכתוב פקודת מס הכנסה, אבל זאת משימה לעתיד.

ולדימיר בליאק: אני חושב שצריך לקבוע איזה רף של רישום כך שלא נשגע פה את החברות הקטנות, שלא נבריח אותן.

ולדימיר בליאק: אני לא הבנתי איך הן יירשמו, מה המעמד שלהן במס ערך מוסף.

גיא גולדמן: הן לא ישות שחייבת ברישום של עיסוק ולכן הן לא יצטרכו להוציא חשבוניות ולנהל ספרים, אבל יהיה עליהן משטר סימפליפיקציה שמקובל בכל מדינה.

גיא גולדמן: יהיה דוח עם שורות תחתונות של מספר עסקאות וסכום לתשלום.

ולדימיר בליאק: דוח תקופתי?

גיא גולדמן: כן.

ולדימיר בליאק: האם פעם בחודש, פעם בחודשיים?

שי דותן: כרגע הדיווח שלהם והתשלום הוא רבעוני.

שי דותן: ראינו מדינות מסוימות שנותנות אופציות בחירה בין חודשי לרבעוני.

שי דותן: אנחנו רוצים לעשות את זה כמה שיותר פשוט, לעשות את המנגנון כמו שהוא בעולם, לא לשנות סדרי עולם.

שי דותן: אנחנו אחת המדינות האחרונות שלא נוהגות כך, שלא גובות מע"מ.

שי דותן: אנחנו לא רוצים להגיד להם שבמקרה של מלכ"ר הם יגבו את המע"מ.

שי דותן: אנחנו רוצים להישאר בצורה שהם רגילים בה, כדי למנוע בעיות תפעוליות, כדי למנוע אובדן מס.

ולדימיר בליאק: אני חושב שצריכים להקל על המלכ"רים, לא להטיל עליהם בירוקרטיה מיותרת, ושצריך להחריג את המחקר האקדמי.

שלמה קרעי: לפני שנטפליקס נכנסה כספק בארץ היו הרבה אוכלוסיות שידעו לצרוך את נטפליקס דרך הספק בארצות הברית ודרך מקומות אחרים.

שלמה קרעי: מה שיקרה זה שמי שמבין עניין, מי שידע איך לצרוך שירותים דיגיטליים לא דרך הספק המקומי, ימשיך לעשות את זה.

נעמה לזימי: העבריינים מנהלים אותנו?

קריאה: אתה חושב שבעקבות זה שנטיל מע"מ המחיר בישראל יהיה שונה מהמחיר באוסטריה?

שלמה קרעי: בוודאי.

שלמה קרעי: אני לא מסכים עם העולם הוורוד שהציג נציג רשות המסים, עם כך שהספקים ישאירו את המחירים כמו שהם.

שלמה קרעי: הלוואי.

שלמה קרעי: אם זה לא יקרה, תבטלו את החוק?

שלמה קרעי: בוא נתנה כך שאם המחירים יעלו לא נשלם את המס.

שי דותן: חלק מהספקים יעלו את המחיר, חלק לא.

שלמה קרעי: בוא נהיה ריאליים, האנשים לא יספגו את המס בעצמם וגם הספקים לא יספגו את המס.

שלמה קרעי: אולי הם יספגו חלק ממנו.

שלמה קרעי: כך יוצא שהתקציב הזה פוגע דווקא בחלשים.

שלמה קרעי: מי שיבין וילמד איך לצרוך שירותים מחוץ לספקי ישראל, יעשה את זה ולא ישלם מע"מ, ומי שלא יודע וימשיך לצרוך דרך הספק המקומי, ישלם את המע"מ.

שלמה קרעי: אני חושב שהמס פה יהיה בסוף לא שוויוני, הוא יוטל על החלשים.

שלמה קרעי: אלה שיודעים איך לעקוף את זה ולצרוך מחו"ל, ימשיכו לצרוך מחו"ל ולא ישלמו את המע"מ.

שלמה קרעי: האם החוק שנותן פטור ממע"מ עד 75 דולר יהיה תקף גם בשירותים הדיגיטליים?

שלמה קרעי: אתם מחריגים את זה במפורש בחוק?

שלמה קרעי: למה שזה לא יהיה?

שלמה קרעי: למה רק טובין ולא שירותים דיגיטליים?

דורון שוופי: הגדרת שירות כוללת גם טובין וגם מוצרים דיגיטליים.

לילי אור: הפטור עד 75 דולר קשור לערך הטובין בייבוא כפי שהוא נקבע בצו תעריף המכס.

לילי אור: זה קשור לצו תעריף המכס, לא לחוק מע"מ.

בצלאל סמוטריץ': למה שירות מסוים אתה רוצה לחייב במס ושירות מסוים אתה לא מחייב במס?

בצלאל סמוטריץ': למה טובין אתה פוטר עד 75 דולר ושירות דיגיטלי אתה רוצה לחייב?

שלמה קרעי: כי הם רוצים כסף.

שי דותן: הרציונל של ה-75 דולר בטובין היה משיקולי גבייה ואכיפה.

בצלאל סמוטריץ': אם אתה מעביר את החבות לספק, אין לך שיקולי גבייה.

שי דותן: הרעיון של מע"מ הוא לגבות מס על הכל.

שי דותן: אנחנו רוצים להביא לכם כמה שיותר כסף מהממשלה כדי שאתם תחלקו אותו בצורה שאתם מוצאים לנכון לחלק אותו.

שי דותן: ככל שאנחנו מגדילים את הפטורים, כך אנחנו מביאים לכם פחות מהעוגה ואתם תצטרכו למצוא דרכים אחרות, מסים אחרים להטיל על אזרחי ישראל כדי למלא את החוסר.

שי דותן: הפטור עד 75 דולר הוא כי לא רצינו לעצור כל חבילה קטנה במכס.

בצלאל סמוטריץ': פה אתה פותר את זה אם אתה מעביר את החבות לספק ולא לקונה.

שי דותן: אני רוצה שזה יהיה חייב מהשקל הראשון.

שי דותן: מרבית מדינות העולם ביטלו את הסף הזה של 75 דולר.

שי דותן: נכון הוא למסות מהשקל הראשון.

שי דותן: למה לא עשינו את זה בעבר?

שי דותן: כי היה יותר קשה.

שי דותן: היום הטכנולוגיה היא אחרת ואנחנו יכולים למסות.

שי דותן: כרגע זה נשאר.

שי דותן: זה לא אומר שצריך להוסיף חטא על מה שקרה.

בצלאל סמוטריץ': זה אומר שצריך להיות קוהרנטיים ולהביא הכל או לא להביא כלום.

שי דותן: אי אפשר להסתכל על זה כדבר שווה.

שי דותן: את המע"מ הדיגיטלי קל לגבות, יש מנגנון, הוא מוכר בכל מדינה.

שלמה קרעי: גיא אמר כרגע שהוא לא נותן למלכ"רים לשלם דרך הספק כי הוא לא בטוח שהוא יצליח לגבות את המס.

גיא גולדמן: פרקטית, מעבר למדיניות, ברור שהאדם יכול לעשות עסקה בכל יום ולפצל את ה-75.

בצלאל סמוטריץ': אתה מסביר למה צריך לבטל את הפטור.

גיא גולדמן: ממש לא.

אלכס קושניר: בצלאל, מה דעתך על הפטור של 75 דולר?

בצלאל סמוטריץ': זו דילמה גדולה, כי מצד אחד זה יוצר תחרות בלתי אפשרית מול העסקים בישראל, ומצד שני זה מאוד עוזר לאזרחים בכך שיש להם יכולת לקנות בזול.

בצלאל סמוטריץ': אני לא מצליח להבין את חוסר הקוהרנטיות, למה שירות מסוג מסוים אתה מחליט למסות את כולם ושירות מסוג אחר אתה לא ממסה.

בצלאל סמוטריץ': עד היום אמרת שאין לך יכולת למסות מכל בן אדם שמזמין באינטרנט.

בצלאל סמוטריץ': ברגע שאתה אומר לי שאתה כמנגנון מטיל את החבות על הספק עצמו ולא על הלקוח, אין יותר בעיית גבייה.

בצלאל סמוטריץ': תחליט ותקבע מדיניות עקבית.

בצלאל סמוטריץ': מה אתה עושה עכשיו?

בצלאל סמוטריץ': אתה משאיר את הפטור בדבר שפוגע בעסקים הישראלים, ואת מה שאין לו תחרות, ואני עוד לא מכיר ספק ישראלי שנותן נטפליקס, אתה רוצה למסות.

בצלאל סמוטריץ': אני לא מבין את ההיגיון.

אלכס קושניר: נטפליקס זו דוגמה פרטית.

אלכס קושניר: הרי יש גם מע"מ שמחויבים על טובין מעל ל-75 דולר, שזה תהליך קשה עבור הצרכן שצריך ללכת לדואר ולשלם.

בצלאל סמוטריץ': לפעמים העמלה שהצרכן צריך לשלם יותר גבוהה מהמס.

אלכס קושניר: אם אנחנו מנסים כבר לטפל בבירוקרטיה, למה שלא נעשה את אותו דבר על טובין מעל ל-75 דולר, למה שלא נעביר את חבות המס על הספק?

בצלאל סמוטריץ': ונחסוך ללקוח עמלה.

גיא גולדמן: טיוטת החלטת הממשלה שהופצה כללה גם שינוי בטובין הפיזיים, להעביר את החבות לפלטפורמות זרות.

אלכס קושניר: אני מבקש לבחון את זה, אולי נכניס את זה כתיקון בחוק.

בצלאל סמוטריץ': לפעמים אתה צריך לשלם 60 שקל עמלה כדי שיתנו לך לשלם את המס.

שי דותן: הצענו את זה כי זה מה שנהוג בעולם.

אלכס קושניר: אנחנו לא נוגעים בפטור עד 75 דולר, אבל במעל ל-75 דולר בוא נטיל את החבות על הספק כדי שהאזרחים לא יצטרכו לרוץ כל היום ולשלם עמלות.

שלמה קרעי: ולתת את הפטור של עד 75 דולר גם בשירותים הדיגיטליים.

גיא גולדמן: כמו שאמרנו, אין פה מחלוקת.

גיא גולדמן: יש לנו יוזמה כזאת שהצגנו בטיוטת החלטת הממשלה.

אלכס קושניר: תביאו את זה לדיון הבא.

גיא גולדמן: זה לא מופיע כאן בגלל מגבלות מקום בחקיקה וסדרי עדיפויות.

אלכס קושניר: אנחנו נמצא מקום.

שלמה קרעי: אני חושב שמה שאמר חבר הכנסת סמוטריץ' לגבי מלכ"ר זה דבר מתבקש.

שלמה קרעי: אדוני היושב-ראש, תבקש מהם להוריד את זה מהחוק.

אלכס קושניר: אני עוד לא מבין מספיק את ההשלכות.

שלמה קרעי: אתה מבין טוב את ההשלכות, כי אחד אומר שהגבייה מאוד פשוטה מהספקים, ואחד אומר שבגלל שהם מפחדים שלא יגבו מהספקים הם מטרללים את המלכ"רים.

עופר כסיף: אני חולק על מה שאמר ידידי ולדימיר קודם לגבי הנושא של המלכ"רים.

עופר כסיף: לכל מלכ"ר יש את המהות של העיסוק שלו.

עופר כסיף: הוא לא צריך להיות ממוסה, גם אם זה בעקיפין, על ידי גורמי מיסוי של גורמי חוץ.

עופר כסיף: לא נכון להתייחס לארגוני חברה אזרחית מסוג של ארגונים דתיים, ארגוני זכויות אדם וכן הלאה כמספקי מצרך.

עופר כסיף: חינוך זה לא מצרך, זכויות אדם זה לא מצרך, דת זה לא מצרך.

אימאן ח'טיב יאסין: וגם לא מסחר.

עופר כסיף: נכון.

עופר כסיף: כאן מדובר במשהו אחר לגמרי שצריך להפריד בינו לבין רכישה של סרט או של ספר.

עופר כסיף: מישהו אמר קודם לגבי האוניברסיטאות שזה לא ישנה את העלות, שזה לא ישנה כלום.

עופר כסיף: זה קשקוש.

עופר כסיף: בוודאי שזה ישנה.

עופר כסיף: העלות תהיה הרבה יותר גבוהה.

עופר כסיף: אנחנו רוצים שהאקדמיה הישראלית ומערכת הבריאות בישראל שכוללות מחקר יהיו טובות, שתמשכנה להיחשב בעולם כטובות.

עופר כסיף: זה ייתן מכת מחץ לכל המחקר הישראלי באקדמיה וברפואה.

עופר כסיף: איזה גוף שמושת עליו מס לא יעלה את המחיר כדי לא יפסיד?

עופר כסיף: אין כזה דבר.

עופר כסיף: לפי ההיגיון של הקפיטליסטים שיושבים פה המניע היחיד הוא רווח.

עופר כסיף: אם אתם פוגעים עכשיו ברווח שלהם, הם ינסו להכניס את זה בדרך אחרת.

עופר כסיף: על מי הם ישיתו את זה?

עופר כסיף: על המוסדות להשכלה גבוהה, על מוסדות הבריאות, על המלכ"רים למיניהם.

עופר כסיף: מדברים על הטלת מס בלי מגבלת הכנסה.

עופר כסיף: מי יתחזק מזה?

עופר כסיף: זאת הצעה שהולכת לחזק את התאגידים החזקים ולהחליש ולחסל את הארגונים היותר קטנים.

עופר כסיף: זה ההיפך מההיגיון של תחרות שאתם דוגלים בה.

עופר כסיף: אני לא רואה שום רציונל בשני ההיבטים שהזכרתי.

בצלאל סמוטריץ': איך הדבר הזה ייאכף ביחס לחלק מהספקים שאין להם נציגויות פיזיות בארץ?

בצלאל סמוטריץ': כשעסקנו בחוקי הגנת הצרכן בזמנו, העמדה של משרד המשפטים הייתה שאין יכולת לאכוף חוקים על גוף מסוים שאין לו משרד או נציגות בארץ.

בצלאל סמוטריץ': איך אתם מתכוונים לאכוף את הגבייה הזאת?

שי דותן: מעל 99% מהחברות מבקשות להיות מסודרות, הן לא רוצות שמדינת ישראל תטיל קנס, תכפיש אותן או תציין שהן חברות שלא משלמות מסים וכדומה, במיוחד כשיש היום אמנות של חילופי מידע לגבי חברות.

שי דותן: החברות הטכנולוגיות הן חברות מסודרות, הן לא חברות עולם ישן שרוצות להיות מתחת לרדאר של רשות המסים, לכן אין לכאורה בעיה.

שי דותן: מהספרות המקצועית שהתפרסמה החל מ-2010 כשהחוק הזה החל לא ראינו שהייתה בעיה עם זה.

בצלאל סמוטריץ': בהינתן שבדרך כלל מדובר בתעריפים קבועים ובתעריפים בינלאומיים שסביר להניח שלא ישתנו, בטח לא אחד לאחד עם תוספת גביית המס, כאשר אנחנו את המס ביחס לאנשים פרטיים מטילים על הספק וביחס למלכ"לרים או עוסקים בארץ לא, ייווצר מצב שאותם גופים שישלמו את המס בעצמם ישלמו בסוף מחיר גבוה יותר.

בצלאל סמוטריץ': יכול להיות שבעסקאות מאוד גדולות זה לא יהיה המצב.

בצלאל סמוטריץ': אם אני בית חולים שעושה מו"מ עם חברה גדולה לשירותים דיגיטליים, אני אבודד את מרכיב המס במידה ואני צריך לשלם אותו בארץ.

בצלאל סמוטריץ': אם אני בית מלון או צימר ואני שם נטפליקס גם בצימר וגם אצלי בדירה, ברור שאני אשלם את אותו מחיר על הנטפליקס ששמתי אצלי בבית ועל הנטפליקס ששמתי בצימר, רק שבצימר אני אשלם עוד 17% כי אני צריך לשלם ישירות לרשות המסים בארץ.

בצלאל סמוטריץ': מאחר והנחת העבודה שהחברות האלו מסודרות והן ישלמו ולא ינסו להתחמק, לא נכון לייצר את שני התעריפים האלה.

בצלאל סמוטריץ': אם אתם רוצים לקבוע רף לעסקה מעל שווי מסוים, אין בעיה להטיל אותה על הצרכן הישראלי, אבל בכל העסקאות שהן עסקאות שוטפות, עסקאות של מוצרים רוחביים שמוצעים לשיווק לכל המשק וסביר להניח שלא יהיה הבדל במחיר אם אני אקנה את זה כאדם פרטי או כעסק, תטילו את הכל על הספק הזר.

בצלאל סמוטריץ': בעסקה מעל 1,000 דולר, שסביר להניח שהיא לא איזה שהוא מוצר סל אלא עסקה פרטנית שגוף עושה מו"מ, לא אכפת לי שהצרכן הישראלי ישלם, למרות שאני לא יודע מה אתה מרוויחים מזה.

בצלאל סמוטריץ': ההצעה שלי היא להטיל את החבות באופן גורף על הספק, לא לקבל תעריפים גבוהים יותר לעסקים או למלכ"רים, ואז הלקוח הישראלי, במידה והוא מתקזז על המע"מ, יוכל להתקזז אחר כך.

בצלאל סמוטריץ': כמו שאתם יודעים לייצר את ההתחשבנות עם הספק, באותה מידה תדעו לייצר את ההתחשבנות אחר כך עם הלקוח הישראלי ולתת לו את הקיזוז.

גיא גולדמן: מה לגבי אם הספק לא שילם את המס?

בצלאל סמוטריץ': מה אתה בעצם אומר?

בצלאל סמוטריץ': מכיוון שאני רוצה לנטרל אחוז מסוים של חשש שהספק לא ישלם, אני אטיל עכשיו כפל מס על כל המגזר העסקי והמלכ"רים במדינת ישראל.

בצלאל סמוטריץ': זה שאני כבעל עסק או כמלכ"ר בארץ אשלם לך את המע"מ לא יביא לי מחיר יותר זול של מוצר סל שנמכר במחיר זהה בכל העולם ובכל הארץ.

בצלאל סמוטריץ': אתה כדי לאבטח את עצמך מפני חמישה אחוז שלא ישלמו רוצה להטיל על כל ה-100%.

בצלאל סמוטריץ': אם הספק ישלם מול הלקוח הפרטי, הוא ישלם שם מול הלקוח העסקי או המלכ"ר.

אלכס קושניר: העוסקים שהם לא מלכ"רים יכולים להתחשבן על המע"מ.

בצלאל סמוטריץ': נניח שאתה כאדם פרטי וכבעל צימר מזמין מנוי לבית ומנוי לצימר.

בצלאל סמוטריץ': על המנוי לבית אתה משלם 100 שקל ועל המנוי לצימר אתה משלם 100 שקל.

בצלאל סמוטריץ': מתוך המנוי הפרטי שלך נטפליקס אמורה לשלם 17 שקל לרשות המסים ואז יוצא ששילמת 83 ולא 100, אבל כלקוח עסקי אתה תשלם לנטפליקס 100 שקל ועוד 17 שקל מע"מ.

גיא גולדמן: חברים, מע"מ זה המס הפשוט ביותר במערכת המס.

אלכס קושניר: בצלאל, לגבי העוסקים אתה לא צודק.

בצלאל סמוטריץ': למה שנטפליקס על המנוי הפרטי שלך תרוויח 83 ועל המנוי העסקי שלך תרוויח 100?

אלכס קושניר: היא לא תרוויח 100, כי יש שם מרכיב מע"מ.

בצלאל סמוטריץ': הם רוצים שלא יהיה רכיב מע"מ על העוסק, על הספק, אלא רכיב מע"מ עליך.

שלמה קרעי: מה לגבי אמנות מס?

שלמה קרעי: כשבא תייר וקונה במדינת ישראל הוא מקבל איזה שהוא זיכוי על המע"מ, שזה כמו שאנחנו מבקרים במדינות אחרות.

שלמה קרעי: אם אותה נטפליקס או חברה שמשווקת שירותים דיגיטליים משלמת גם מע"מ במדינה שלה וגם מע"מ כאן - -

שי דותן: אין אמנות מס במע"מ.

שי דותן: מע"מ הוא מס על צריכה.

דוד שילון: התייר שמגיע פטור ממע"מ.

שלמה קרעי: הוא משלם ומקבל החזר.

קריאה: יש שני הסדרים.

קריאה: כאשר הצרכן הוא תייר, חל על העוסק, על זה שנותן לו את השירות או מוכר לו את הטובין מע"מ בשיעור אפס.

קריאה: אתה מדבר על סיטואציה שבה התייר קונה כאן, משלם את המע"מ לעוסק שמוכר לו, שאז בכפוף לכללים מסוימים שמעוגנים בחוק מע"מ הוא מקבל החזר מע"מ.

שלמה קרעי: גם כשאנחנו הולכים לביקור במדינות אחרות אנחנו מקבלים החזר על המע"מ.

שלמה קרעי: מה יקרה פה?

שלמה קרעי: אותה נטפליקס תשלם מע"מ פעמיים?

קריאה: כבר בהצעת החוק של מע"מ, עוד לפני שהחוק נכנס לתוקף, אחת המטרות שהכנסת הצהירה עליה זה שכלל המע"מ יחול באופן אחיד על כלל הצריכה בישראל, רק שספק אם היה אז הייבוא של הטובין הבלתי מוחשיים ולכן התייחסו רק לייבוא של טובין מוחשיים.

קריאה: בינתיים הכלכלה התפתחה, למזלנו הטוב, והמיסוי צריך ללכת בעקבותיה.

קריאה: לגבי החייבים במס על פי חוק מע"מ, שזה עוסק, מלכ"ר ומוסד כספי – הם אמורים לשלם כבר היום על ייבוא.

קריאה: אין שום הבדל בין ייבוא של טובין מוחשיים לייבוא של טובין בלתי מוחשיים, לרבות שירות.

קריאה: לעומת זאת, מיחידים קשה לנו לגבות ולאכוף את זה, לכן לגבי הקבוצה הזאת אנחנו מבקשים, בהתאם להסדרים שקיימים במדינות אחרות בעולם, שהספק בחו"ל הוא זה שישלם.

שלמה קרעי: הוא משלם פעמיים?

קריאה: למה?

שלמה קרעי: הוא לא משלם מע"מ אצלו במדינה?

גיא גולדמן: המע"מ משולם במדינת הצריכה.

שי דותן: מיסוי על פי היכן שהצרכן נמצא.

שי דותן: מע"מ הוא מס על צריכה.

מאיר יצחק הלוי: אני חושב שהצעת החוק נכונה.

מאיר יצחק הלוי: האם זה שהספק מחו"ל כבר מציין את עניין המע"מ לא עוזר לנו לשלוט בכך שזה לא יתגלגל לצרכן הסופי?

מאיר יצחק הלוי: אין ספק שכל נושא הלמידה מרחוק, כל נושא השירות מבחוץ לאותם גופים אקדמיים ורפואיים צריך לרדת מההצעה הזאת.

מאיר יצחק הלוי: צריך להקל עליהם, צריך לפשט מהלכים, ואני יודע מה מערכת המחקר עוברת.

מאיר יצחק הלוי: המכון לחקר ימים ואגמים בעיר אילת צורך באופן קבוע שירותים מבחוץ.

מאיר יצחק הלוי: אם נעמיס עליו בכך שזה יתגלגל עליו, אוי ואבוי לנו.

מאיר יצחק הלוי: אני עושה הפרדה מוחלטת בין הגורמים המסחריים שתכליתם רווח, לבין הגורמים האחרים שתכליתם העשרה תרבותית, חינוכית, מדעית, מחקרית וכן הלאה.

מאיר יצחק הלוי: האם יש לנו איזה מנגנון שיגיד לאותו ספק: שלם ואל תגלגל?

גיא גולדמן: אין לנו מנגנון כזה.

מאיר יצחק הלוי: אמרת שהוא מדווח.

גיא גולדמן: לא אמרתי שכל אחד, אמרתי שראיתי דוגמה כזאת.

גיא גולדמן: זה לא אומר שכל הספקים נוהגים כך.

גיא גולדמן: ברגע שיש חוק חזקה שמצייתים לו.

גיא גולדמן: הנושא של האוניברסיטאות זה נושא שחוזר ועולה.

גיא גולדמן: נקראנו הרבה לוועדה בעשור האחרון כדי להסביר למה אין מע"מ דיפרנציאלי.

גיא גולדמן: בחלק מהמדינות מקובל לעשות שיעורי מע"מ נמוכים.

גיא גולדמן: אצלנו תמיד שמרנו על מערכת מע"מ אחידה, וזכינו לשבחים רבים על זה מה-OECD ומארגונים אחרים.

גיא גולדמן: אם פעם היו דיונים על כל מיני שימושים שראויים לפטור ממע"מ, אני חושב שבשנים האחרונות כולם מבינים שיש בקונצנזוס שגם בהיבטי היעילות וגם בהיבטי העיוותים שנמנעים המע"מ הוא ניטרלי.

גיא גולדמן: כשרוצים להקל עם סקטור מסוים שיש טענה שהוא עלול לשאת בנטל כלכלי גדול יותר, למרות שמבחינתנו זה המצב הקיים היום ואין נטל גדול יותר, הדבר היעיל לעשות זה לחשוב אם יש מקום או אין מקום לסובסידיה מסוימת בצד ההוצאה, לא לתת פטור ממע"מ בצד ההכנסה.

ינון אזולאי: האם תושבי אילת שירכשו ישלמו מע"מ ואחר כך יקבלו החזר?

בצלאל סמוטריץ': ההחרגה היא לעסקים באילת שלא משלמים מע"מ, לא לתושב אילת.

שי דותן: אין החרגה בזה.

ינון אזולאי: בהסתכלות שלי כל המלכ"רים לא אמורים לשלם מע"מ.

ינון אזולאי: אני בדעה שאם יש ארגון רפואי שקונה מוצרים רפואיים, וזה לא משנה אם זה מכונות חמצן, אם זה תרופות, הוא לא אמור לשלם מע"מ.

ינון אזולאי: אין שום סיבה שנטיל פה על המלכ"רים לעשות את זה.

ינון אזולאי: הם יכולים לשלם את המע"מ דרך הספק, הם לא צריכים ללכת להתחשבן מול רשות המסים.

ינון אזולאי: צריך יום אחד לדון על כל הנושא של המע"מ בכל תחום הרפואה.

ינון אזולאי: צריך שתהיה אמירה שעל תרופות ומוצרים רפואיים כמו מכונות הנשמה, דפיברילטורים, אמבולנסים שמגיעים, לא צריך לשלם מע"מ.

בצלאל סמוטריץ': דובר כאן הרבה על הפער בין מה שהיה עד עכשיו לבין מה שמכאן והלאה, על כך שפורמאלית הייתה חבות אבל בפועל לא גבו.

בצלאל סמוטריץ': אם כבר מסדירים ומעבירים, אני מציע להכניס איזו שהיא הוראה שסוגרת את מה שהיה בעבר, לא לייצר מצב שרשות המסים תוציא מחר חבות על שבע שנים אחורה לאנשים שלא ידעו שהם צריכים לשלם, שלא חשבו שהם צריכים לשלם.

אלכס קושניר: אני חושב שהחוק לא חל אחורה.

אלכס קושניר: מה הבשלות שלכם לגביית המס הזה מהחברות הזרות מבחינת המוכנות של מערכות התפעול?

שי דותן: אנחנו עובדים על זה בשיא העוצמה, ויחידת התפעול שלנו מנסה ליישם את זה.

שי דותן: הדד-ליין הוא ה-1.1.

אלכס קושניר: אתם יודעים לעמוד ב-1.1?

שי דותן: אנחנו מאוד מקווים שנעמוד.

אלכס קושניר: "מאוד מקווים" זו לא תשובה.

שי דותן: אנחנו נעמוד.

שי דותן: אנחנו מקבלים מלשכת ארגון מסחר אמריקה ישראל מכתבים שבהם הם מבקשים מאיתנו השתהות מסוימת.

שי דותן: עוד לא ישבנו איתם.

שי דותן: הם רוצים לדחות את זה ברבעון ואנחנו לא מבינים למה.

שי דותן: מכיוון שאנחנו אחת המדינות האחרונות שלא עושות את זה, כולם כבר יודעים מה צריך לעשות.

שלמה קרעי: יש כאלה שיודעים לרכוש לא דרך הספק הישראלי.

אלכס קושניר: כשאתה מתקשר עם נטפליקס, הוא יודע איפה ה-IP שלך.

גיא גולדמן: הוצאנו תזכיר לפני כמה שנים בנושא הזה.

בצלאל סמוטריץ': למה זה לא הגיע עד עכשיו לפה?

גיא גולדמן: לא הייתה כנסת, לא היה תקציב.

שלמה קרעי: אני לא מבין איך הדבר הזה עובר כאן בשתיקה.

אלכס קושניר: איזה דבר?

שלמה קרעי: עוד מסים.

אלכס קושניר: זה לא עוד מסים.

נירה שפק: אני מחדדת את מה שאמר חברי ולדימיר בליאק על הקטע של מלכ"רים.

נירה שפק: אני שואלת שאלה שבאה מהתחום של התפעול ושמירה על פרטיות.

נירה שפק: נניח שקניתי משהו שאני לא רוצה שידעו שקניתי אותו.

נירה שפק: האם מקימים מאגר כתובות אינטרנט?

נירה שפק: אם אתם אומרים שלוקחים רק את השם, יש גם דברים מאחורי השם.

נירה שפק: הנושא הזה גם עלה בישראל דיגיטלית, הנושא של איפה שומרים את זה, איך שומרים את זה.

נירה שפק: מחר אותה חברה תגיד "לא מכרתי" ואתם תבואו ותגידו שיש הוכחה של עסקה.

נירה שפק: מספיק שהשם שלי יופיע בנטפליקס כדי שיוכלו להגיע למה שצרכתי.

נירה שפק: אני רוצה לדעת אם יש מאגר כזה, איך שומרים עליו, ואם בכלל בחנתם את הנושא הזה ואת המשמעויות שלו.

לילי אור: בסעיף 92ג להצעת החוק יש פירוט של המידע שנבקש לקבל בדיווח.

לילי אור: אין שם פרטים אישיים של אזרחים או של עסקאות ספציפיות.

לילי אור: כתוב שם כך: "בדוח התקופתי יפרט את סך התקבולים שקיבל בעד כל השירותים הדיגיטליים שניתנו.

לילי אור: .

לילי אור: ואת סכום המס הנובע..".

נירה שפק: איך יש בקרה על זה?

גיא גולדמן: אין ספק שיכולת הביקורת שלנו מוגבלת יותר כלפי הישויות האלו וכלפי העסקאות האלו.

נירה שפק: זאת אומרת, הוא לא נדרש להראות לכם חשבוניות שבהן יש את הפרטים שלי.

גיא גולדמן: נכון.

לילי אור: אנחנו לא נבקש את זה.

שי דותן: זה בינך לבין הספק, לא בינינו.

שי דותן: הוא ישלח לך את החשבונית על השירות שקיבלת.

שי דותן: אנחנו לא יודעים על זה.

אלכס קושניר: אנחנו לא ממציאים פה גלגל, עד כמה שאני מבין.

אלכס קושניר: הנושא הזה קיים ועובד במדינות מסודרות יותר משלנו.

אלכס קושניר: אני מסכים עם ההנחה שאותן חברות גדולות, שכנראה ישלמו את רוב המס, לא ישחקו עם זה.

אלכס קושניר: לא אפל, לא גוגל, לא נטפליקס, לא פייסבוק.

נירה שפק: אבל אתה לא עושה את זה רק עם הגדולים.

אלכס קושניר: כן, אבל הגדולים משלמים 99% מהמס שיגיע לפה.

אלכס קושניר: אני חושב שזה לא המקום לדון על הפטורים.

אלכס קושניר: מה שכן צריך לדון בו זה הנושא של חבות המס, על מי חלה חבות המס.

ינון אזולאי: אתה מתכוון להחרגה של גופים מסוימים כמו מלכ"רים?

אלכס קושניר: זה לא עניין של החרגה, זה עניין של על מי חלה חבות המס.

אלכס קושניר: אם חבות המס חלה על הספק, אז מבחינת המלכ"ר או כל גוף אחר מצב העניינים לא משתנה, נשאר אותו דבר כפי שהוא היום, רק שחלק מהתקבול שאותו ספק ישלם יחזור למדינה חזרה בדמות תשלום על המע"מ.

שלמה קרעי: זו הנחה לא סבירה שהספקים לא יעלו את המחירים.

נירה שפק: קח רק את קרנות המחקר.

אלכס קושניר: גם היום קרן מחקר צריכה לשלם מע"מ.

ינון אזולאי: מה פירוש "צריכה לשלם"?

ינון אזולאי: היא משלמת?

אלכס קושניר: לא.

ינון אזולאי: אז היא לא צריכה לשלם.

ינון אזולאי: היום היא לא גובה, אבל אני כאזרח טוב צריך לשלם לה.

ינון אזולאי: אם אני היום בא ומשלם, אתם לוקחים ממני?

גיא גולדמן: ודאי.

ינון אזולאי: בזה שאתה לא הולך ועושה מעשה אתה הבעייתי.

ינון אזולאי: אם כתוב בחוק שאתה יכול, בשביל מה אתם עושים חוק?

דורון שוופי: אנחנו חשבנו שצריך לדבר על הנושא של האקדמיה בשונה ממלכ"רים אחרים, כי האקדמיה חיה מגרנטים, ממענקי מחקר בינלאומיים.

דורון שוופי: יש קרנות מחקר בינלאומיות שנותנות סכומים עצומים לחוקרים, לסטודנטים, לכל מי שמנהל את המחקר.

דורון שוופי: המחקר הישראלי מחזיק את ההייטק הישראלי.

דורון שוופי: לא היה הייטק ישראלי ללא מחקר ישראלי.

דורון שוופי: מענק מחקר של אוניברסיטה אחת מקרנות בינלאומיות אמריקאיות או אירופאיות יכול להגיע ל-400 מיליון דולר בשנה.

דורון שוופי: החוקרים טענו שאם הם יצטרכו לבוא לנותן הגרנט ולבקש ממנו מס, הם עלולים להפסיד את הגרנט.

דורון שוופי: הנושא הכספי הזה הוא לא יותר מידי מהותי, הוא כ-30,40 מיליון שקל לשנה.

דורון שוופי: כל המס בשנה אחת על הדבר הזה הוא גרנט אחד.

דורון שוופי: אם מדברים על חמישה גרנטים, מדובר בסכומים עצומים שהמדינה מפסידה.

דורון שוופי: זה מס שאתה מטיל על אוניברסיטה אבל מפסיד ממנו כסף למדינה, המון כסף למדינה.

דורון שוופי: המחקר חי על הדבר הזה.

דורון שוופי: אנשי רשות המסים באו ואמרו שכיום החוק מחייב במס על ייבוא שירותים.

דורון שוופי: אני רוצה להתקומם על הדבר.

דורון שוופי: סעיף 2 לחוק מע"מ לא מחייב במס על ייבוא שירותים, הוא מחייב במס אך ורק על ייבוא נכסים.

דורון שוופי: כמו שראיתם פה בהתחלה, מסתמכים על תקנה 6ד.

דורון שוופי: זאת לא תקנה שמטילה מס.

דורון שוופי: הדבר הזה נידון גם בהליכים משפטיים.

דורון שוופי: יש לפחות ארבעה מאמרים מאוד גדולים של המומחים הכי גדולים בארץ במיסוי.

דורון שוופי: זה לא נכון שכולנו פה עבריינים.

דורון שוופי: כל אחד מאיתנו מקבל שירותים מחו"ל יום-יום.

דורון שוופי: כולנו חייבים במס על ייבוא שירותים?

דורון שוופי: מאיפה זה מגיע?

דורון שוופי: סעיף 16א הוא לא סעיף חיוב במס, הוא סעיף שאומר על מי מטילים אם יש חיוב במס - האם על החברה הזרה או על הגוף הישראלי.

דורון שוופי: לא סתם הם באו איתנו למו"מ, כי הם יודעים שיש פה בעיה.

דורון שוופי: במקום ללכת לתקן את סעיף 2 ולהגיד: אוקי, מעכשיו מדינת ישראל מטילה מס על ייבוא שירותים, הם הולכים לתקנה 6ד, לסעיף 16א.

דורון שוופי: אין כיום חיוב במס על ייבוא שירות למדינת ישראל.

דורון שוופי: סעיף 2 מדבר על ייבוא טובין.

דורון שוופי: ב-1984 יצא חוק שירותים מיובאים.

דורון שוופי: זאת הפעם הראשונה במדינת ישראל שהוציאו חוק כזה.

דורון שוופי: ב-1992 ביטלו את החוק הזה.

דורון שוופי: תקנה 6ד היא תקנה שנחקקה על ידי יגאל הורוביץ ב-1981.

דורון שוופי: מכיוון שהוא ראה שאי אפשר לגבות מס כי החוק לא מחייב במס, הטילו את החוק החדש ב-1984 והוא בוטל ב-1992.

דורון שוופי: אין היום חיוב בחוק מע"מ על הדבר הזה.

דורון שוופי: האוניברסיטאות, כמו שאמרתי קודם, זה גוף שמתוקצב לחלוטין על ידי המדינה.

דורון שוופי: אם הן יצטרכו לשלם את המס הזה, ומן הסתם לא יהיה להן איך, הן יפנו למדינה והמדינה תשלם אותו.

דורון שוופי: זאת פשוט העברה מכיס לכיס.

דורון שוופי: אין שום הצדקה להטיל על האוניברסיטאות את המס הזה ולגרום נזק למחקר הישראלי שכולנו רוצים לשמור עליו.

דורון שוופי: להיפך, היינו צריכים לבוא ולתת לחוקרים הישראלים שנאבקים קשות בחו"ל בגלל כל הנושא של האנטישמיות וכל מה שאומרים עלינו.

דורון שוופי: קשה מאוד לזכות בגרנט במדינת ישראל.

דורון שוופי: כל אחד מהחוקרים בא ואמר לי שלא בפשטות נותנים היום לישראלי גרנט בחו"ל.

אלכס קושניר: אתה יכול להגיד לי מה אחוז ההוצאות שלכם מסך ההוצאות על השירותים הדיגיטליים?

דורון שוופי: אחוז קטן.

אלכס קושניר: כמה קטן?

דורון שוופי: אני לא יודע.

דורון שוופי: אם זה 30 או 40 מיליון שקל, זה לא כל כך הרבה.

אלכס קושניר: אני חושב שאין פה אחד שלא יסכים עם כל האמירות על האוניברסיטאות, אבל כדי להגיד שזה מקריס את המחקר הישראלי צריך שתהיה איזו שהיא הוכחה משמעותית לזה.

אלכס קושניר: 30 או 40 מיליון שקל אומר שמדובר ברכיב לא משמעותי כל כך מסך ההוצאות של המחקר הישראלי, מסך השוק הזה.

אלכס קושניר: היות וחשוב שמע"מ יהיה מס אחיד ולא דיפרנציאלי, האם כדאי בגלל הרכיב הקטן הזה בשוק של המחקר להתחיל לעשות החרגות?

אלכס קושניר: אולי עדיף להגיע לאיזה שהם פיצויים אחרים בדמות הכנסות, לא בדמות הוצאות?

נירה שפק: כשבדקתי על איזה שירותים דיגיטליים מדובר, ראיתי שמדובר גם על שירותי ענן, גם על מחשבים.

נירה שפק: בטכניון מתבססים על קבלת שירותים במחשבי על, שאין את זה בארץ.

דורון שוופי: אין אפילו מחשב אחד.

נירה שפק: האם בשביל דבר כזה קטן שווה לנו?

נירה שפק: בסוף זה לא האוניברסיטה משלמת.

נירה שפק: זה לא שהאוניברסיטה תבוא ותתחשבן עם קרן המחקר ותגיד לה: טוב, קחי.

נירה שפק: מי שיקבל את הבקשות מכל החוקרים באשר הם, יבוא ויגיד: באירופה אין לי בעיה, אבל בישראל - -

שי דותן: למה באירופה אין בעיה?

שי דותן: הם כן חייבים במס.

נירה שפק: זה הנתון שאני קיבלתי.

שי דותן: ממש לא נכון, הם חייבים במס.

שי דותן: המלכ"רים לא מוחרגים.

נירה שפק: מה שנאמר לי על ידי דורון זה שכשחוקרים אירופאיים מתמודדים מול קרנות אירופאיות אין להם את זה.

שי דותן: אני לא יודע מה הוא סיפר לך, אבל אני יודע שמלכ"רים ומוסדות מחקר באירופה חייבים במע"מ.

שי דותן: אנחנו בדקנו את זה בעבר במגוון נושאים אחרים.

שי דותן: מע"מ, כמו שחברי גיא אמר, הוא מס פשוט, הוא מוטל על כולם.

שי דותן: הרעיון שלו זה לא לעזור לעני או לעשיר.

שי דותן: התפקיד של מס הכנסה הוא פרוגרסיבי, הוא להבחן בין עשירים לעניים ולעזור למי שצריך.

שי דותן: המטרה של המע"מ היא להביא כסף למדינה כדי שאתם בכנסת תחלקו אותו איך שאתם מוצאים לנכון.

שי דותן: ברגע שנחריג את המוסדות המחקריים יבואו המוסדות הרפואיים, יבואו בתי חולים, יעמדו בתור עשרות גופים, ואז את תגידי שבחוק הזה מתחילים לכרסם יותר מידי ואולי הוא כבר לא שווה את זה, או שתגידי שנעלה את המע"מ.

שי דותן: זה מה שאנחנו רוצים?

נירה שפק: אתם בעצמכם אמרתם שזה שולי.

נירה שפק: אני דיברתי על מחקרים באופן כללי, לא על מחקרים אוניברסיטאיים.

נירה שפק: אתה בא בכיס של רשות המסים ואומר: הנה, הכנסתי, אבל בכיס אחר של האוצר מוציאים.

נירה שפק: התפקיד שלי הוא להסתכל אם הליך של הכנסה מכיס והוצאה מכיס הוא רלוונטי, כי כל אחד רוצה להראות את דוח הרווח וההפסד שלו.

נירה שפק: אני באה להגיד: רגע, בוא נראה את השכל בדבר הזה.

נירה שפק: אני לא רוצה לראות רק מה אתה מכניס.

נירה שפק: אם הכנסת מפה והוצאת מפה, מבחינתי זה אפס, זה לא שווה.

נירה שפק: אם לפי דבריך זה קצת, נשאלת השאלה אם כל הדבר הזה הוא רלוונטי.

שי דותן: רלוונטי מאוד, כי התועלת שלי היא בלשמור על בסיס מס רחב ככל האפשר כדי לתת לך את הכסף, ואת תחליטי אם קרנות מחקר לאוניברסיטאות הן פחות טובות מסיוע לבתי חולים שמייבאים מוצרים דיגיטליים.

שי דותן: אני רוצה להביא לך את הכסף כדי שאחר כך את תתקצבי איך שאת מוצאת לנכון לתקצב.

נירה שפק: דורון, האם המס הזה מוטל גם באירופה?

דורון שוופי: כל החוקרים שאיתם אנחנו מדברים אומרים לנו שכשמדינות אירופה פועלות בינן לבין עצמן הן לא משלמות מע"מ על נושא של השכלה גבוהה.

אלכס קושניר: אתה עכשיו מטעה.

אלכס קושניר: אם אתה כאוניברסיטה אירופאית לוקח עכשיו שירות מחברה אמריקאית, האם תהיה חייב במע"מ?

דורון שוופי: בארצות הברית אין מע"מ.

אלכס קושניר: השאלה היא לא בתוך האיחוד האירופי, השאלה היא כלפי חוץ.

דורון שוופי: המתחרים שלנו הם בעיקר באירופה.

אלכס קושניר: אז בישראל.

דורון שוופי: ישראל מתחרה בעיקר עם אירופה, עם מדינות כמו בריטניה.

דורון שוופי: בבריטניה יש סעיף מיוחד שהכניסו אחרי הברקזיט שמאפשר לא לשלם מס על זה.

דורון שוופי: מטילים שם מס לפי מקום ביצוע העסקה.

דורון שוופי: יש גוף בינלאומי שמקשר אוניברסיטאות ב-200 מדינות למקומות באירופה, למאגרי מידע בינלאומיים.

דורון שוופי: הגוף הזה הוא מלכ"ר.

דורון שוופי: הם מתירים לו לקזז את התשומות שלו כאילו שהוא היה עסק.

דורון שוופי: הבעיה היא לא ב-30,40 מיליון שקל, הבעיה היא בפגיעה בגרנט שאותו אנחנו נלחמים מלחמות עולם כדי להשיג.

ניר הורנשטיין: אני רוצה להתייחס לתחולת החוק.

ניר הורנשטיין: נאמר על ידי נציגי רשות המסים שהמטרה היא להחיל את החוק ב-1 בינואר 2022.

ניר הורנשטיין: נוצר הרושם כאילו שברגע שיגידו לחברות שהחוק נכנס לתוקף, הן מחר בבוקר הולכות, נרשמות והכל מסתדר.

ניר הורנשטיין: המציאות מאוד שונה מזה.

ניר הורנשטיין: בניגוד לדירקטיבות מס שיש באירופה ולדברים מאוד אחודים, במדינת ישראל החברות לא יודעות איך להתנהל עם זה.

ניר הורנשטיין: גם באירופה לוקח לא מעט זמן מרגע שמודיעים על משהו עד שהוא נכנס לתוקף.

ניר הורנשטיין: אני רוצה להראות שהחוק עדיין לא בשל, שאנחנו עדיין לא יודעים איך לעשות את זה.

ניר הורנשטיין: צריך לדבר עם רשות המסים, להגיע להסכמות ולהבנות.

ניר הורנשטיין: מי יישא ב-17% על המחיר זו שאלה אחרת.

ניר הורנשטיין: יש פה שאלות שהן שאלות חוזיות שהחברות צריכות להתייחס אליהן.

ניר הורנשטיין: החברות צריכות להתאים מערכות.

אלכס קושניר: הנושא של התפעול ברור.

ניר הורנשטיין: התפעול מסובך מאוד.

ניר הורנשטיין: האם החברות יוכלו לשלם את המס הזה בחו"ל, או יצטרכו לפתוח חשבון בנק פה בישראל?

ניר הורנשטיין: לפתוח חשבון בנק בישראל על ידי חברה זרה זה תהליך שלוקח בין שישה חודשים לאף פעם, זה כמעט בלתי אפשרי היום.

שי דותן: אין לנו עדיין תשובה על הסוגיה הזאת.

ניר הורנשטיין: אי אפשר לשלם היום מסים מחשבון בנק בחו"ל.

ניר הורנשטיין: אם לא ישתנה הדבר הזה, זה לא יוכל להיות מבוצע.

גיא גולדמן: אנחנו נחזיר תשובה סופית, אבל הנטייה היא לא לחייב לפתוח חשבון.

אלכס קושניר: אני לא מצליח להבין איך אתם רוצים להחיל את החוק מ-1 בינואר אם אתם אפילו לא יודעים תשובה על שאלה כזאת פשוטה.

גיא גולדמן: יש לנו אפשרות לגבות את הכסף בלי חשבון בנק בארץ.

ניר הורנשטיין: יוכלו לשלם מחו"ל?

גיא גולדמן: המחשבה על החוק הזה, כמו ששי הסביר בהתחלה, הייתה שחברות יצייתו וישלמו.

גיא גולדמן: לא הייתה מחשבה על הפעלת פקודת המסים גבייה.

ינון אזולאי: כלומר, אם לא משלמים אתם בבעיה.

גיא גולדמן: המטרה היא משטר מקל לחברות האלו, זה הסטנדרט שקיים בכל מדינה.

אלכס קושניר: אני עכשיו בוחן את החוק מבחינת הבשלות להפעיל מ-1 בינואר.

ניר הורנשטיין: החוק הזה חל על חברות שנותנות שירותים.

ניר הורנשטיין: יש לפעמים חברה שקונה את השירות ב-80 ממישהו אחד ומוכרת ב-100 לתושב ישראל.

ניר הורנשטיין: הרווח שלה הוא 20.

ניר הורנשטיין: אם החברה הזאת צריכה לשלם 17 מתוך ה-20 למס, או אפילו 17 מרווח של 10, התוצאה תהיה שחברה כזאת לא תציית, וחבל.

ניר הורנשטיין: זאת נקודה שגם אותה אנחנו צריכים לקחת בחשבון ולמצוא לה פתרונות.

ניר הורנשטיין: הבנתי, ואני מודה שעוד לא התעמקנו בסוגיה מטעם הלשכה, שבאירופה יש פתרונות מסוימים לסיטואציות כאלו.

ניר הורנשטיין: השאלה איך אנחנו מתמודדים עם דוגמה כזאת.

גיא גולדמן: פלטפורמה שעומדת בנקודת הקצה מול הלקוח הישראלי תעביר לנו 17% מע"מ, כשאת כל ההתחשבנויות שיש לה מול ספקים אחרים בחו"ל היא תעשה.

ניר הורנשטיין: זה עובד לגבי חברות עם שיעורי רווח מאוד גדולים, או כשההוצאות הן in-house.

ניר הורנשטיין: לגבי חברה שמרוויחה 10 וצריכה להעביר לכם 17 זה לא יעבוד.

גיא גולדמן: אנחנו לא בודקים עכשיו כל חברה מה כן ומה לא, זה לא האירוע.

ניר הורנשטיין: דובר קצת בישיבה קודם לגבי מי זה תושב ישראל - או שהוא משלם בכרטיס אשראי ישראלי, או שיש לו IP ישראלי.

ניר הורנשטיין: יכולות להיווצר סיטואציות שבהן מישהו נמצא בחו"ל אבל משלם בכרטיס אשראי ישראלי, או שלמישהו יש סממנים נוגדים – ה-IP במדינה אחת, התשלום במדינה אחרת, ואז הספקים הזרים יצטרכו לשלם מע"מ גם בישראל וגם במדינה אחרת.

ניר הורנשטיין: צריך איזה שהם סדרי עדיפויות, אי אפשר לגבות מכל אחד או במדינות שונות את התשלומים האלה.

גיא גולדמן: ראינו מה קורה בחו"ל כשכתבנו את החזקות לתושב ישראל לצורך החוק הזה.

גיא גולדמן: גם אם מישהו שנוסע עם הפלטפורמה שלו מוריד קינדל, או מה שזה לא יהיה, מסתכלים על ה-IP, מסתכלים על סממני הזיהוי של המדינה שהוא נמצא בה דרך קבע, וזה נחשב אספקה לתושב ישראל.

ניר הורנשטיין: בכל מקרה נדרש זמן היערכות.

ניר הורנשטיין: 1 בינואר 2022, ממה שבדקנו בלשכה עם כמעט כל חברה זרה, זה פשוט תאריך בלתי אפשרי ובלתי הגיוני.

ליאת נויבירט: היינו בדיונים עם רשות המסים שהתחילו עוד לפני שנתיים בהם הצגנו בפניהם מה קורה באירופה.

ליאת נויבירט: אגב, אין מדינה אחת באירופה שלא עשתה את זה בחקיקה ראשית.

ליאת נויבירט: למרות שאנחנו רואים בישיבה קצרה את כמות הסוגיות שעולות בנושא הזה וכמה חשוב להסביר את כל הדברים כדי שלא יהיו בעיות, אנחנו בכל זאת הולכים לחקיקת בזק דרך חוק ההסדרים.

ליאת נויבירט: יושבים החברים המכובדים מרשות המסים ואומרים לנו שיש טיוטת חקיקה ראשית.

ליאת נויבירט: אני מבקשת לשבת ולהיפגש בהקדם כדי להסדיר חקיקה כל כך מהותית בחקיקה ראשית, לא בחקיקת אגב, כי יש בעיות קשות מאוד של כפל מע"מ במישור הבינלאומי.

ליאת נויבירט: מדינת ישראל חברה ב-OECD.

ליאת נויבירט: ב-OECD, כפי שציין מקודם גיא, אין אמנות למניעת כפל מס.

ליאת נויבירט: מה יש לנו?

ליאת נויבירט: יש לנו guide lines של ארגון ה-OECD שבו מדינת ישראל חברה, שאוסר שיחול כפל מע"מ במישור הבינלאומי.

ליאת נויבירט: חבריי מרשות המסים יוכלו לספר לכם כמה מקרים יש של עוסק ישראלי שבמסגרת סעיפי החוק השונים במע"מ משלם מע"מ גם פה וגם באירופה.

ליאת נויבירט: אין עדיין פתרון לדבר הזה.

ליאת נויבירט: אנחנו לא יכולים להרשות לעצמנו שתהיה פה חקיקת אגב דרך חוק ההסדרים בלי שכל הדברים יונחו על השולחן, כולל טיפול באוניברסיטאות ובמוסדות האקדמיים.

ליאת נויבירט: אחת הבעיות הקשות, ואני לא יודעת אם החברים מכירים, היא של בתי חולים ומוסדות רפואיים.

ליאת נויבירט: שם מדובר בסכומי עתק של חפיפות מס.

ליאת נויבירט: לא ברור איך חברה שנרשמת ומשלמת מע"מ בישראל, או מדווחת מע"מ בישראל, לא זכאית לקזז תשומות.

ליאת נויבירט: אין לזה שום הסבר או פתרון בחוק.

ליאת נויבירט: יש את כל הנושא של חשבונות הבנקים והדיווחים.

ליאת נויבירט: באירופה יש מערכת מאוד מסודרת שנקראת MOS, שהיא מערכת ששייכת לכל הגופים שמדווחים באירופה, כולל מדינות שהן לא חלק מה-EU.

ליאת נויבירט: שוויץ, שהיא לא חלק מה-EU אבל היא חלק מארגון ה-OECD כמו ישראל, ביצעה חקיקה בדרך של חקיקה ראשית וגם מדווחת דרך מערכת ה-MOS.

ליאת נויבירט: בהמשך למה שידידי ניר העלה, איך אנחנו מונעים מצב שיהיה כפל מע"מ בין מדינות - המערכת הזאת פותרת את אותה בעיה של כפל מע"מ, כי היא יודעת לזהות באיזו מדינה היה צריך להיות חיוב במע"מ, בהתאם לעקרונות החוק.

ליאת נויבירט: בישראל יש עקרונות קצת אחרים, שזו בעיה שצריך לפתור.

ליאת נויבירט: לרשות המסים יש אפשרות לבוא ולחייב רישום לצורכי מע"מ של חברות שפועלות בתחום של ה-eService.

ליאת נויבירט: סעיף 60 לחוק מע"מ מאפשר לחייב רישום בישראל גם של חברה תושבת חוץ שלגישת רשויות מע"מ יש לה פעילות או עסקים בישראל.

ליאת נויבירט: רשות המסים פרסמה באפריל 2016 חוזר שנקרא חוזר כלכלה דיגיטלי, שבא ואומר מתי רשות המסים יכולה לחייב את אותה חברה זרה להירשם בישראל.

ליאת נויבירט: גם היום יש דרך לרשות המסים לגבות את אותו מע"מ שהיא סבורה שראוי לגבות.

ליאת נויבירט: אם כיום יש פטור ל-75 דולר, למה אנחנו מבצעים הבחנה בין נכס שהוא נכס פיזי לבין נכס שהוא נכס בלתי מוחשי?

ליאת נויבירט: גם רשות המסים בעצמה הכירה בזה שנכס בלתי מוחשי מבחינת הדין, ואת זה הסביר לנו גיא בתחילת המצגת שלו, יראו כחייב במע"מ לעניין ייבוא לישראל.

ליאת נויבירט: אני חושבת שראוי שההסדרה תהיה מהירה, נכונה ותתייחס לכל ההיבטים שראוי להתייחס אליהם בחוק מע"מ.

ליאת נויבירט: אני מציעה להיפגש במיידי עם רשות המסים ולהסדיר את העניין הזה בדרך של חקיקה ראשית שתבוא בצורה מסודרת לוועדת הכספים, כדי שחלילה לא ייווצר מצב שיהיו גורמים שיצאו ניזוקים מזה או יהיו עברייני מס.

גיא גולדמן: בדקנו אפשרות להתחבר ל-MOS, אבל אין אפשרות כזאת.

אלכס קושניר: למה?

גיא גולדמן: כי הם לא מסכימים.

אלכס קושניר: כי אנחנו לא חלק מהאיחוד?

שי דותן: הם לא רוצים.

גיא גולדמן: אם היינו מפעילים את סעיף 60 על החברות האלו, המשמעות הייתה שהן היו צריכות להוציא חשבוניות, הן היו צריכות להיות במשטר מס מחמיר.

גיא גולדמן: הסעיף הזה הוא לא בשבילן.

גיא גולדמן: יש משטר נפרד בכל מדינה שמחילה עליה העברת חבות לספק.

גיא גולדמן: אנחנו פוטרים את החברות האלו מהוצאת חשבוניות, לכן גם אין תשומות וממילא אי אפשר לייחס תשומות לאיזו עסקה.

גיא גולדמן: אגב, התגובות שקיבלנו מהחברות היו חיוביות.

אופיר כץ: אם אנחנו מבינים שחודשיים של התארגנות נראה קצת משהו לחוץ מידי, אולי אפשר להחיל את זה בשלב מאוחר יותר, או לאפשר להם להתחיל את החוק אבל להאריך את ההתארגנות בעוד חצי שנה בלי להפעיל על החברות סנקציות.

אלכס קושניר: אני רוצה לעשות איזה שהוא סיכום ביניים ולעצור את הדיון נכון לעכשיו.

אלכס קושניר: הנושא הראשון הוא הנושא של חבות המס.

אלכס קושניר: אני מבקש שתשקלו את הפיכת החבות על החברות הזרות כולן.

אלכס קושניר: אני יכול להבין למה על עוסקים לא תהיה חבות ועל מלכ"רים כן תהיה חבות.

אלכס קושניר: הנושא השני הוא הנושא של התחולה.

אלכס קושניר: אני לא מרגיש, אלא אם כן תשכנעו אותנו אחרת, שאתם באמת מוכנים להתחיל מ-1.1 לגבות את זה.

אלכס קושניר: אם כבר אנחנו מסדירים, בואו נסדיר גביית מס במקור על טובין שהם מעל ל-75 דולר כדי למנוע בירוקרטיה מאזרחים.

אלכס קושניר: אני חושב שזה חשוב, שזו בשורה חשובה לאזרחים.

אלכס קושניר: האם אתם יודעים להפריד מבחינה משפטית את הפטור של 75 דולר בין טובין מוחשי לטובין שהוא טובין דיגיטלי?

אלכס קושניר: זה, לפחות ממה שאמרה לי היועצת המשפטית, מעלה איזה שהוא קושי.

אלכס קושניר: תצטרכו איכשהו להתייחס לסוגיה הזאת.

אלכס קושניר: אני מבקש עד הדיון הבא לתת תשובות על הסוגיות האלו.

אלכס קושניר: לגבי פטורים לגורמים כאלה ואחרים, כולל אוניברסיטאות ומחקר, צריך לדון בזה במסגרת אחרת, אולי במסגרת תקציב הות"ת, כדי להחריג את זה בצד ההוצאה של המדינה, לא בצד ההכנסה של המדינה.

אלכס קושניר: אני חושב שזה גם מבחינה חשבונאית נכון, וגם זה שומר על הכלל של מס כמס אחיד, שזה כלל ועיקרון מאוד חשוב.