ועדת הכלכלה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 39, 2021-10-10 13:30

מיכאל ביטון: אנחנו ממשיכים את הדיון ברפורמת הייבוא, בסוגיה של מוצרי מזון.

מיכאל ביטון: אנחנו מתנצלים בשם כל משרדי הממשלה על העיכוב בדיון, כיוון שהיו ניסיונות טובים, גם של משרד הבריאות, החקלאות והאוצר, לנסח את הסוגיות הלא מוסכמות.

מיכאל ביטון: נציג את ההסכמות שהגיעו אליהן, ואחרי זה נמשיך בהקראת החוק.

מיכאל ביטון: מי יציג לנו את ההסכמות?

נעם דן: לעניין חומרי הדברה הוחלט על אימוץ רגולציה אירופאית, למעט פירות וירקות, אשר יטופלו בנפרד במסגרת ועדת מנכ"לים עד יום 1.6.2022, ועד אז הם יוסדרו לפי הדין הקיים.

מיכאל ביטון: והסיבה היא בעיקר החשש של משרד החקלאות מהגנת הצומח, מחדירת מזיקים וכן הלאה.

נעם דן: נכון.

נעם דן: האימוץ יהיה בכפוף לתיקון תקנות, באישור שר הבריאות ושר החקלאות, בהיבטים פליליים לפי חוק הגנת הצומח שיובא עוד לפני העברת חוק ההסדרים.

נעם דן: תקנים רשמיים וצו סימון ואריזה של מזון, ביטול התקנים והצו בחקיקה ראשית בחוק התקנים, הקמת ועדה משותפת שכוללת את ועדת החריגים לעניין מזון, כלומר נציג משרד הבריאות, ואת הממונה על התקינה והממונה על הגנת הצרכן אשר תקבע אלו תקנים אירופיים יחולו בישראל לעניין סימון.

אבשלום וילן: מה פירוש "סימון"?

נעם דן: זה מה שיש בתקנים האלה.

נעם דן: החרגה של בשר גולמי, חלב גולמי, ביצים טריות בקליפתן ודבש מאימוץ רגולציה אירופית בנושא מזהמים כימיים וביולוגיים.

אבשלום וילן: מה זה אומר?

נעם דן: זה מה שמשרד החקלאות ביקש.

מיכאל ביטון: אפרת, תסבירי את הרציונל.

אפרת אביאני: הסיכום היה שנחריג את כל המוצרים מן החי, כולל הדבש, לעניין מזהמים כימיים וביולוגיים.

סמי אבו שחאדה: למה אנחנו צריכים את ההחרגה הזאת?

נעם דן: זאת בקשה של משרד החקלאות.

סמי אבו שחאדה: מה ההיגיון מאחוריה?

אפרת אביאני: במוצרים האלה יש גם חקיקה של משרד החקלאות שתקפה.

אפרת אביאני: החשש שלנו שהרגולציה האירופית מחמירה ביחס למה שקיים היום.

אפרת אביאני: אנחנו לא רוצים לאמץ תקנים שמחמירים.

אפרת אביאני: סיכמנו שזאת סוגיה שצריך לעשות בה סדר.

אפרת אביאני: תהיה ועדה משותפת שבסוף נגיע לאיזו שהיא הרמוניזציה.

אפרת אביאני: לא אגב התיקון הזה נספיק לטפל בסוגיה הזאת.

מיכאל ביטון: במילים פשוטות, אבו שחאדה, לא תיאמו עם משרד החקלאות את מרכיבי הרפורמה בייבוא המזון שמשפיעים עליהם, לכן הם באו ואמרו: תתאמו איתנו, תעבדו מולנו.

מיכאל ביטון: עד שיהיה תיאום אנחנו שמים את זה בצד.

מיכאל ביטון: יש גם נימוקים של רציונל, כמו למשל הגנת הצומח, הבאת מזיקים שיכולים לפגוע בענפי חקלאות, ויש עוד שיקולים אחרים.

אבשלום וילן: אם פתאום מתחילות להיכנס כמויות גדולות של דבש לפי התקנים שיותקנו באין מגבלת כמות, אנחנו יכולים למצוא את עצמנו בלי חצי מהכוורות.

מיכאל ביטון: אתה מדבר על מכסי ייבוא.

אבשלום וילן: מכסים זה סיפור אחר.

מיכאל ביטון: כרגע בישראל יש ייבוא של מוצרי דבש.

מיכאל ביטון: .

אבשלום וילן: נכון, אבל הוא משלים את הייצור המקומי כך שהוא מאפשר לכל הכוורות לפעול.

מיכאל ביטון: זה לא מושפע מהחקיקה הזאת, זאת מדיניות של שר האוצר.

אבשלום וילן: שר האוצר קובע אם הוא מוריד מכסים, כן או לא, אבל ברגע שיש תקן אירופי - -

מיכאל ביטון: לא שינינו כרגע, אמרנו שבנושא הדבש לא נוגעים.

ענבר בזק: הדבש והחלב יצאו מה-13.

נעם דן: צריך לעשות פה הבחנה.

נעם דן: ההחרגה פה היא מהרגולציה האירופית של מזהמים כימיים וביולוגים.

נעם דן: אני לא חושבת שתרצו להחריג את המוצרים האלה מייבוא על בסיס הצהרה, שזו בדיוק ההקלה של הרפורמה.

נעם דן: במקום לחכות 10 חודשים לאישור, אפשר לייבא את המוצר על בסיס הצהרה.

נעם דן: לעניין דבש, כמו שאמרנו, ההצהרה תהיה על עמידה ברגולציה ישראלית של מזהמים כימיים וביולוגיים.

מיכאל ביטון: זאת רגולציה ישראלית.

מיכאל ביטון: אתה חושש שייכנס דבש לא מוקפד ולא לפי הרגולציה הישראלית.

אבשלום וילן: אני חושש שייכנס דבש בכמויות אדירות שיחסלו את הפעילות הישראלית.

מיכאל ביטון: הכמות לא קשורה לדיון פה.

מיכאל ביטון: אין דיון על כמה דבש לייבא, פה יש דיון איך לייבא.

מיכאל ביטון: פה אומרים לך: נייבא כרגע דבש לפי החוק הקיים.

מיכאל ביטון: שומרים על הסטטוס-קוו.

מיכאל ביטון: כמה ייובא זה בעיות של מכסי מגן ומדיניות, זה לא נידון פה.

ענבר בזק: כששאלתי קודם מפורשות אם הוציאו את הדבש ואת החלב מהתוספת ה-13, אמרו לי לא.

ענבר בזק: אחרי זה בהפסקה אמרו לי כן, שרק החריגו לגבי התקנות.

פנינה אורן שנידור: יש פה שתי רפורמות משמעותיות.

פנינה אורן שנידור: אחת באה ואומרת שמדינת ישראל בכל הנושא של בטיחות מזון, גם לעניין מזהמים כימיים, מיקרוביולוגים ושאריות חומרי הדברה, תוציא את הבשר הגולמי.

פנינה אורן שנידור: מדינת ישראל רוצה לאמץ את החקיקה האירופית בשינויים, בהתאמות.

פנינה אורן שנידור: למה?

פנינה אורן שנידור: כי אנחנו מדינה שלוקח לה זמן לעדכן חקיקה.

פנינה אורן שנידור: גם כשאנחנו מטמיעים את זה לתקנות של מדינת ישראל, אנחנו דבר ראשון הולכים לראות מה עשו באירופה.

פנינה אורן שנידור: על מנת לקצר את התהליכים פנינו לדרך האימוץ.

פנינה אורן שנידור: עד היום היו שני מסלולים לייבוא: ייבוא מזון רגיל וייבוא מזון רגיש.

פנינה אורן שנידור: באנו ויצרנו מסלול שמה שטוב לאירופה יהיה טוב גם למדינת ישראל.

פנינה אורן שנידור: למסלול הזה נכנסו גם מוצרי חלב.

פנינה אורן שנידור: אמנם החלב הגולמי יחכה למדיניות אבל עדיין ניתן יהיה לייבא מוצרי חלב.

פנינה אורן שנידור: כנ"ל דבש.

פנינה אורן שנידור: דבש זה מוצר שניתן יהיה לייבא במסלול האירופי, אבל עוד לא אומר שהוא לא יעמוד ברגולציה ובסטנדרטים המקצועיים.

נעם דן: חשוב לומר שזה מעולם לא היה בתוספת ה-13.

אבשלום וילן: שליש מהדבש באירופה מיוצר במדינות די "מפגרות", עם הרבה מאוד סוכר.

אבשלום וילן: אם זה ייכנס חופשי, וזה ייכנס - -

אבשלום וילן: למה חופשי?

אבשלום וילן: עכשיו קבעו שממשיכים לייבא דבש לפי הכללים הקיימים.

ענבר בזק: הדבש נמצא בתוספת ה-13 והם הוציאו אותו.

נעם דן: זה לא נכון, זה מעולם לא היה בתוספת ה-13.

אפרת אביאני: יש כאן שני מישורים.

אפרת אביאני: יש לנו את המישור של הרגולציה האירופית, אימוץ אקטיבי של הרגולציה האירופית בעניין רמות מרביות של מזהמים כימיים וביולוגיים, שפה החרגנו את כל המוצרים מן החי כולל דבש.

אפרת אביאני: עכשיו יש לנו אירוע של ייבוא במסלול אירופי/ביטול תקנים.

אפרת אביאני: זה ייבוא במסלול מהיר, תוך ביטול תקנים ישראלים.

אפרת אביאני: התקן הישראלי היום בדבש דורש רמה מסוימת של סוכר כשמעבר לרמה הזאת זה לא נחשב דבש אמיתי.

אפרת אביאני: על הקשר של דבש אמיתי להאבקה דיברו.

אפרת אביאני: מה אבו אומר?

אפרת אביאני: הוא אומר: אל תאפשרו לדבש בתקן יותר נמוך להיכנס כי ברגע שייכנס לפה דבש פחות איכותי זה יגרע מהתמריץ של החקלאי הישראלי לייצר דבש אמיתי ויפגע בהאבקה.

מיכאל ביטון: ולכן?

אפרת אביאני: ולכן הוא מבקש להחריג את הדבש.

מיכאל ביטון: למה הוא מבקש?

מיכאל ביטון: למה משרד החקלאות לא מבקש?

אפרת אביאני: גם משרד החקלאות ביקש.

מיכאל ביטון: משרד החקלאות, הגשתם בקשות לעדכון.

מיכאל ביטון: ירדתם מהדרישה הזאת?

אפרת אביאני: זאת עמדה מקצועית שגם הובאה פה.

אפרת אביאני: הנושא של הבריאות היה מהסוגיות היותר מרכזיות.

אפרת אביאני: זאת עדיין עמדה מקצועית של משרד החקלאות.

מיכאל ביטון: מה היא העמדה?

אפרת אביאני: שצריך לאפשר שמירה על רמת הסוכר שנדרשת היום בתקן.

מיכאל ביטון: זה על דבש.

מיכאל ביטון: מה לגבי דברים אחרים, הם לא נושא רגיש, רק הדבש?

מיכאל ביטון: משרד החקלאות דרש דרישות.

מיכאל ביטון: התפשרתם על זה?

מיכאל ביטון: הסכמתם?

אפרת אביאני: אני הגעתי לכאן כדי לטפל בסוגיה של המזהמים והמיקרו.

מיכאל ביטון: אבל את יועצת של כלל משרד החקלאות.

אפרת אביאני: נכון, אתה צודק.

מיכאל ביטון: וזאת דרישה שהצגתם בעבר.

מיכאל ביטון: מה קרה בדרך?

אפרת אביאני: לא קרה שום דבר בדרך, זאת עדיין העמדה המקצועית של משרד החקלאות.

אביר קארה: מה הסיבה להחריג?

מיכאל ביטון: בגלל שהדבש משפיע על האבקה של כלל העצים.

אביר קארה: לא, זה משפיע על הלובי של "יד מרדכי".

אביר קארה: להגיד שהעולם ייחרב בגלל שאנשים ייפתחו לדבש או שיהיה פה דבש זול יותר – יש גם את האינטליגנציה של הציבור בסוף.

אביר קארה: הציבור יצטרך להחליט אם הדבר הזה הגיוני, אם הדברים שאתם אומרים הם הגיוניים.

אבשלום וילן: לא שמעת מה קרה בפריפריה לפני כמה שנים שנעלמו כל הדבורים?

אביר קארה: תביאו הצעה לממן את האבקנים בצורה ישירה.

אביר קארה: מה זה קשור לזה שצריך לפתוח את השוק לתחרות?

אביר קארה: זה אירוע לאיכות הסביבה.

אבשלום וילן: אם ייכנס לפה דבש לא איכותי, ובאירופה שליש מהדבש הוא כזה, מה שיקרה פה זה שהמגדלים הישראלים לא יוכלו להתחרות.

אבשלום וילן: באותו רגע אתה נכנס לבעיית האבקה.

אבשלום וילן: אל תזלזל בה, היא לא קשורה בכלל - -

אביר קארה: נוכל גם לייצר למדינות אחרות.

אביר קארה: נפתחו עכשיו בפנינו מדינות ערב שאנחנו יכולים לשלוח אליהן דבש בכמויות, לעשות את זה בצורה יותר רצינית.

מיכאל ביטון: כמות הדבורים שלנו מוגבלת.

אביר קארה: למה?

אביר קארה: היצרנים שלנו ייצרו אחלה דבש.

מיכאל ביטון: אין מספיק עצים.

מיכאל ביטון: צריך שיהיו עצים עם פרחים כדי שיהיה דבש.

אנואר חילף: כשהנושא הזה נדון בוועדות תקינה לא ראינו שום השלכה דרמטית מבחינת בטיחות המוצר, למרות שמשרד החקלאות התעקש לא לבטל את הדרישה הזאת.

אנואר חילף: מה שיקרה זה שמגוון המוצרים המיובא יגדל ויכיל מוצרים פחות איכותיים, פחות זולים, ובסוף הצרכן ידע לבחור מה מתאים לו.

אנואר חילף: המוצרים האלה יהיו מסומנים כך שהצרכן יוכל לבחור את המוצר שלו.

אנואר חילף: התקינה אמורה לטפל בבטיחות הציבור ובבריאות הציבור, והנושא של האיכות לא אמור להיות חלק מהתקנים.

מיכאל ביטון: לא מגיע לאנשים שלנו מזון איכותי?

אנואר חילף: אבל לא בצורה של קביעת חסמים ומניעת ייבוא של דבש שמוגדר דבש, רק עם שיעורים אחרים של סוכר שמשווק באירופה.

מיכאל ביטון: אני לא רוצה לאכול דבש עם סוכר.

אנואר חילף: אין בעיה, אל תאכל.

רון כץ: מה משרד האוצר אומר על זה?

נעם דן: משרד האוצר לא רוצה להחריג.

נעם דן: השוק של הדבש הוא אחד השווקים הכי ריכוזיים.

נעם דן: 60% מהשוק זה "יד מרדכי" בבעלות שטראוס.

מיכאל ביטון: לדעתי זה כולל ייבוא.

אבשלום וילן: יש גם חלק של ייבוא.

אבשלום וילן: ברגע שייכנס הדבש עם השליש סוכר בתוכו שגם יהיה יותר זול, זה יוריד את הכמויות.

נעם דן: מעבר לזה שיש פה ריכוזיות של 60% של היצרן הגדול ביותר, יש פה גם פערי מחירים של 40% מממוצע ה-OECD.

ענבר בזק: כשהחריגו מעל 100 מוצרי קוסמטיקה בהסכמה של משרד הבריאות ומשרד האוצר, החריגו גם את הדאודורנט.

ענבר בזק: עם כל הכבוד לדאודורנט, הוא לא משפיע על כל האיזון האקולוגי.

ענבר בזק: הדבש כן משפיע.

ענבר בזק: אני מבינה את הרצון להוזיל את יוקר המחיה, אבל כל הסיפור של הדבש הוא 80 מיליון שקל.

אביר קארה: זה הלובי של "יד מרדכי".

אביר קארה: אזרחי ישראל לא יכולים לרכוש דבש.

מיכאל ביטון: אביר, תנצח ב-99 מוצרים, הדבש יחכה.

אביר קארה: הלוואי, אבל אתה רוצה להחריג חלב, להחריג דבש.

אביר קארה: הייתי עכשיו באגרות גודש שרוצים שם להחריג חצי עולם.

אביר קארה: לא באנו לעשות רפורמה בשביל לא לעשות רפורמות.

אביר קארה: בכל מקום שאתה הולך כולם קופצים בשביל להחריג את כולם.

אביר קארה: אי אפשר להחריג את כולם.

אביר קארה: מטרת הרפורמה היא לפתוח את השוק לתחרות כדי להוריד את יוקר המחיה בישראל ולהתאים את עצמנו לאירופה.

מיכאל ביטון: מצד שני, תפסת מרובה לא תפסת, אתה רוצה כל כך הרבה שאולי לא תקבל כלום.

אביר קארה: לפעמים עדיף לא לעשות.

ענבר בזק: מדובר פה בסדר גודל של חצי קילו למשפחה.

ענבר בזק: החיסכון הדרמטי שאנחנו נלחמים עליו מי יודע כמה זמן יגיע ל-10,15 שקלים למשפחה.

ענבר בזק: בדאודורנטים ובקרמים, שזה מאות שקלים אם לא אלפי שקלים למשק בית, ככה שחררנו.

רון כץ: עוד לא שחררנו.

ענבר בזק: יש פה השלכות אקולוגיות, חקלאיות וסביבתיות.

ענבר בזק: יש ענפים שלמים שאי אפשר לגדל בלי דבורי דבש.

ענבר בזק: בין שלושה לחמישה מיליארד שקל בשנה תלויים בהאבקה של דבורים.

ענבר בזק: זה בסדר לבוא ולהגיד: נביא דבש נחות ושהצרכן יבחר, אבל כולנו יודעים שזה לא עובד ככה.

ענבר בזק: כשהצרכן עומד מול המדף ויש לו שני ילדים שיושבים לו על הראש, הוא לא עומד ובודק מה דבש טוב, מה דבש לא טוב.

ענבר בזק: בעיני פחות חשובה איכות הדבש כמו ההבנה שיכולה להיות לזה השלכה על סגירה של חלק גדול מהכוורות בישראל.

ענבר בזק: אני לא אומרת שנחליט עכשיו אם כן או לא.

ענבר בזק: יש פה השלכות שיכולות להיות בלתי הפיכות על כל האקולוגיה שלנו, כי זה לא רק על הגידולים החקלאיים, זה גם פרחי שדה.

ענבר בזק: כל הטבע שלנו מבוסס על האיזון האקולוגי.

ענבר בזק: בואו ניקח את כל הנושא הזה של ה-80 מיליון שקל, נשים אותו רגע בצד, נעשה דיון כמו שצריך עם הארגונים שיגידו לנו מה המשמעות מבחינתם, מה יגרום להם לא לסגור.

ענבר בזק: אנחנו לא רוצים בשביל להוזיל ב-10 שקלים לצרכן בשנה את צנצנת הדבש שלו, לשפוך את התינוק עם המים ולהרוג פה ענף שלם.

מיכאל ביטון: נציגת משרד החקלאות, עדיין חשוב לך שהדבש יוחרג?

אפרת אביאני: העמדה המקצועית של משרד החקלאות היא שיש הצדקה להחרגה של דבש.

אביר קארה: האם יש פתרון אחר שמשרד החקלאות יכול להציע שהוא לא לחסום את הייבוא או לחסום את הכניסה של סחורות באופן חופשי?

אביר קארה: האם יש איזה שהוא פתרון כדי שהציבור הישראלי לא ייפגע?

פנינה אורן שנידור: תקן דבש הוא במסגרת תקני המזון שאנחנו מבקשים לבצע עבורם שימוע ציבורי.

פנינה אורן שנידור: גם באירופה, כמו במדינת ישראל, הכלל מדבר על חמישה גרם סוכרוז שמותר בדבש.

פנינה אורן שנידור: ישנם מינים מסוימים של צמחים שבהם הוא מתיר 10 גרם או 15 גרם.

פנינה אורן שנידור: זה תקן אחד שבמסגרת השימוע הציבורי נרצה לבחון על מנת לדעת האם אנחנו מאמצים את אירופה או מאמצים את אירופה עם החרגות ייחודיות למדינת ישראל.

נעם דן: זאת ההצעה שלנו.

נעם דן: במסגרת הרביזיה של תקני המזון גם נבחן אם להשאיר את תקן הדבש שמחייב מעט פחות סוכר כדי שייקרא דבש.

אבשלום וילן: האם משרד החקלאות חבר בוועדה?

נעם דן: משרד החקלאות העביר את ההערות שלו לפני שהגענו עם הרפורמה לוועדה.

נעם דן: ההערה של הדבש נכללה רק לעניין מזהמים כימיים וביולוגיים.

נעם דן: ההצעה שעכשיו הוגשה היא הצעה ממשלתית שמשרד החקלאות אמור להיות מאחוריה.

מיכאל ביטון: בוועדה הזאת יש נציג של משרד החקלאות?

נעם דן: לא, יש נציג משרד הבריאות ונציג הממונה על התקינה, כאשר נציג הממונה על התקינה מכיר את התקנים במסגרת ועדות אימוץ בהן משרד החקלאות וכל נציג אחר שמעוניין מציג את עמדתו.

מיכאל ביטון: היועצת המשפטית של משרד החקלאות, מקובל עליך הרעיון הזה?

אפרת אביאני: מה שחשוב לנו זה שהשיקול של האבקה יילקח בחשבון.

אפרת אביאני: זה לא כמו העמדה המקורית שאמרה שצריך להחריג את הדבש.

אפרת אביאני: אני מודה, זה לא תהליך תקין, זה חלק מהתקלות של ההסדרים.

אפרת אביאני: הסוגיה של תקן הדבש עלתה בשלב מאוד מאוד מאוחר של הדיונים, היא לא הייתה בדיונים עד היום, ואני צריכה לדבר עם גורמי מקצוע כדי לראות.

מיכאל ביטון: מתי תדברי?

אפרת אביאני: עכשיו.

מיכאל ביטון: בזמן שאנחנו מדברים על דברים אחרים תנסו לגבש איזו הסכמה על הדבר הזה.

סמי אבו שחאדה: אני מאמין שהאתגר של האבקה נמצא גם באירופה.

סמי אבו שחאדה: אם אירופה מסוגלת לייצר דבש איכותי וטוב במחיר יותר זול ממדינת ישראל - -

ענבר בזק: אירופה הרבה יותר גדולה.

ענבר בזק: איך אתה משווה את הגודל של אירופה לישראל?

סמי אבו שחאדה: ההבדל במחיר הוא הבדל משמעותי כשלוקחים בחשבון את אחוז הסוכר וכשלוקחים בחשבון את כל הגורמים.

סמי אבו שחאדה: יש פה מונופול.

סמי אבו שחאדה: כל העניין של הרפורמה הוא לנסות להפחית קצת מכוחם של המונופולים.

סמי אבו שחאדה: צריך להיות איזה שהוא איזון שימצא פתרון למחיר הדבש היקר בארץ ולכל האתגרים.

נירה שפק: יש סיכום על כך ששרת הכלכלה תקיים דיון ספציפי על הנושא הזה בו יבואו ויציגו את המשמעויות של האבקה.

נירה שפק: דיברתי לפני שני דיונים על הביטחון התזונתי, אם כן סוכר, לא סוכר.

נירה שפק: בקטע של האבקה נשב עם שרת הכלכלה שמנהלת את הנושא, שמתעסקת בנושא הזה.

רון כץ: זה שיש חברה אחת שיש לה מונופול כל כך גדול במדינת ישראל זה דבר שלא יכול לרדת מסדר היום של הוועדה הזאת.

רון כץ: אני מציע שאתם בדיון שלכם תחשבו על זה.

אביר קארה: החבר'ה כאן, לצערי הרב, קצת מחרטטים.

אביר קארה: האבקה לא מעניינת אותם.

אביר קארה: אם הייתה מעניינת אותם האבקה הם לא היו שמים מגבלות כאלו ואחרות על אנשים שרוצים לפתוח כוורות או לייצר כוורות.

אביר קארה: אם היה להם איזה שהוא חשש שבגלל הרפורמה הזאת תיפגע האבקה הם היו מבטלים את המגבלה שהם עושים על לשים כוורות.

אביר קארה: זה מונופול שרוצה להגן על עצמו בצורה חד משמעית.

אביר קארה: אני לא זוכר מתי או באיזה שלב דבורים במדינת ישראל התפקדו להסתדרות והן מאיימות בשביתה שאם יהיה ייבוא למדינה הן יפסיקו לעשות האבקה.

אביר קארה: אני חושב שהדבורים עוד לא התפקדו להסתדרות, ואני חושב שלא טוב לשים אותן שם.

אביר קארה: אנחנו רוצים דבורים בשוק חופשי.

מיכאל ביטון: אתה יכול להיות דובר נאמן של יוקר המחייה ושל העסקים הקטנים, אבל אל תזלזל בחקלאים.

אביר קארה: אז למה הם חוסמים תחרות?

אביר קארה: למה הם לא נותנים לאנשים להציב כוורות?

אביר קארה: אם זה היה כל כך מעניין אותם הם היו נותנים לאנשים להציב כוורות, הם היו מאפשרים תחרות.

אביר קארה: שלא יבואו לפה ויציגו את עצמם כאילו הם הקורבן.

אביר קארה: אנחנו הקורבן.

מיכאל ביטון: אחת הסכנות הגדולות, ואתה יכול לקרוא על זה בעולם, זו הירידה באוכלוסיות הדבורים.

אביר קארה: אז שלא יפריעו לנו לשים כוורות.

מיכאל ביטון: יש דבורים מסוג מסוים שפוגעות בדבורת הדבש.

מיכאל ביטון: הסוגיה של האפשרות לדבורים בישראל לפעול היא סוגיה של איזה עצים שותלים, באיזה חומרי הדברה משתמשים.

אביר קארה: חומרי ההדברה בישראל הרבה יותר חזקים ממה שבאירופה.

אביר קארה: אם היה אכפת להם מהאבקה הם לא היו משתמשים בחומרי ההדברה האלה.

אביר קארה: זה הכל חרטוט אחד שלם שהם באים לפה לוועדה כדי לערבב את האנשים.

מיכאל ביטון: פה אתה לא מכבד דעות אחרות.

מיכאל ביטון: אל תקרא חרטוט לאדם שחלוק עליך.

מיכאל ביטון: סוגיית ההדברה היא אמיתית.

אביר קארה: מה אם אני רוצה להציב מחר כוורת בישראל?

מיכאל ביטון: אתה יכול.

אביר קארה: איפה אני יכול?

אביר קארה: איך אני יכול להיכנס לשוק?

קריאה: יש כרגע מכסות ייצור בענף הדבש, ויש לפתחו של בג"ץ את השאלה אם זה חוקי או לא.

ענבר בזק: דבורת הדבש היא יצור טריטוריאלי.

ענבר בזק: אי אפשר שכל אחד ילך וישים כוורות איפה שהוא רוצה, כי זה גם יוצר פחת מאוד מאוד גבוה וגם מלחמות בין כוורות.

ענבר בזק: הסיבה שמחלקים טריטוריות זה לא בגלל קרטלים.

ענבר בזק: אתם צודקים שיש שלושה משווקים גדולים, כשאחד מהם הוא "יד מרדכי".

ענבר בזק: יש 500 מגדלי דבורים בארץ, מה שנקרא דבוראים, שזה לא כזה קרטל.

ענבר בזק: לאחד יש 500 כוורות, לאחד יש 10,000.

מיכאל ביטון: אבל "יד מרדכי" קובעת את מחיר הדבש.

ענבר בזק: מי שקובע את מחיר הדבש זה המשווקים, לא הדבוראים.

אביר קארה: אנחנו רוצים שהשוק יקבע את מחיר הדבש.

אביר קארה: אנחנו רוצים שמחיר הדבש ייקבע על פי ביקוש והיצע.

ענבר בזק: אני מדברת על המגדל.

ענבר בזק: אם יורידו את המחיר, המגדל יפסיק לגדל ותהיה לנו את בעיית האבקה.

ענבר בזק: הנושא של "בוא נלך ונשים את הכוורת שלי איפה שאני רוצה" - בעבר היה שוק כזה, אבל התחילו לשרוף כוורות אחד לשני.

ענבר בזק: אין פה שטח בלתי נגמר.

ענבר בזק: אנחנו לא אירופה ולא ארצות הברית, יש פה טריטוריה מאוד מאוד קטנה.

ענבר בזק: הסיבה שמחלקים את המכסות האלו זה כדי לשמר את הענף.

ענבר בזק: היה סיכום בהפסקה שנעשה דיון אצל שרת הכלכלה, אצל אורנה ברביבאי, נביא לשם את מגדלי הדבורים, נגיע להסכם שמצד אחד יפתח מכסים ולא יגביל ייבוא, ומצד שני לא יפגע במגדלים.

ענבר בזק: עלי זה מקובל.

מיכאל ביטון: דיון – סבבה, אבל זה לא קצב של חוק הסדרים.

מיכאל ביטון: אנחנו תוך שבוע צריכים לסיים את החוק הזה.

ענבר בזק: השבוע יהיה את הדיון הזה.

מיכאל ביטון: אנחנו רוצים להביא את החוקים האלה להצבעות.

מיכאל ביטון: חברים, על הדבש אתם רוצים לתקוע רפורמה?

מיכאל ביטון: זה סעיף ספציפי שהוא ייחודי, שיש לפחות טענה לייחודיות שלו.

מיכאל ביטון: בואו נשים אותו בצד כדי שנתקדם.

מיכאל ביטון: הם לא ביקשו להכניס את כל המזון.

אביר קארה: בשר, חלב, דגים.

מיכאל ביטון: לא.

מיכאל ביטון: לעניין חומרי הדברה ביקשו להוציא את הבשר, את החלב, את הדבש ואת הביצים.

אביר קארה: כרגע מוצרי חלב ודבש לא מוחרגים.

מיכאל ביטון: לעניין חומרי הדברה וכו' זה הוסכם.

מיכאל ביטון: לגבי ייבוא במסלול החדש, מבקשים שרק הדבש יוחרג, לא הדברים האחרים, עד שתיבדק סוגיית האבקה.

מיכאל ביטון: בואו נאפשר את הדבר הזה.

אביר קארה: למה?

רון כץ: אם יש לנו בעיה לעניין הסוכר, צריכים לתת קריטריונים לעניין הסוכר, ואם יש בעיה לעניין החקלאות, צריכים לפתור את הבעיה של החקלאות.

רון כץ: אם חסרים לנו דבורים, צריך לשפר את זה.

רון כץ: אם יש בעיה של האבקה, גם את זה צריך לפתור.

רון כץ: את כל הדברים האלה אפשר לפתור בלי לפגוע בצרכן הישראלי.

רון כץ: אנחנו צריכים לעשות את האיזונים הנכונים.

רון כץ: כל הרפורמה זאת קמה על מנת להוריד את יוקר המחייה.

רון כץ: זה ברור שכל אחד מסתכל על זה מהעמדה שלו.

רון כץ: אני מבין את משרד החקלאות, אני מבין את האוצר ואת כל מי שיושב בחדר הזה, אבל אם יש לנו אמירה ברורה של האוצר שאומר: אנחנו יודעים לשבת בינינו, לדבר, לעשות איזה שהוא דיון ולחזור אליכם עם תשובה, מה שאנחנו צריכים לעשות זה לקצוב את זה בזמן.

רון כץ: כבוד היושב-ראש, תן להם יומיים, שלושה כדי לחזור אלינו עם תשובה.

מיכאל ביטון: אין שלושה.

רון כץ: תן להם יומיים לחזור עם תשובה.

רון כץ: אם יצליחו, כל הכבוד, ואם לא יצליחו, נעשה את הדיון הזה פה.

מיכאל ביטון: בסעיף של הדבש תדונו עד מחר, תראו אם הגעתם להסכמות.

מיכאל ביטון: אני רוצה לחזור לדרך החוקית שבה אנחנו רוצים לפתור את הבעיה המרכזית שעוד נשארה פתוחה בין האוצר למשרד החקלאות.

נעם דן: ההסכמה הבין משרדית חלה על שלושה נושאים.

נעם דן: הנושא הראשון זה חומרי הדברה – אימוץ רגולציה אירופית, למעט פירות וירקות, אשר יטופלו במסגרת ועדת מנכ"לים עד יום ה-1.6.2022 ועד אז יוסדרו לפי הדין הקיים.

נועה בן-שבת: זה אומר שהרגולציה האירופית לגבי חומרי הדברה תיכנס לתוספת השנייה ב'?

נעם דן: כן.

נועה בן-שבת: איך יופיע החריג של פירות וירקות?

אביר קארה: למה גם זה?

רון כץ: למה עובדתית לעשות את זה?

אפרת אביאני: יש לנו במקביל רפורמה גדולה בחקלאות.

אפרת אביאני: חלק מהרפורמה מדבר על שינוי מאוד מאוד עמוק ברגולציה של הגנת הצומח, ברגולציה של פיקוח מזיקים.

אפרת אביאני: בגלל הרצון לפתוח את הייבוא מקלים הרבה בכל המערך הרגולטורי של ירקות ופירות מחו"ל באופן שיש שיגידו שמגדיל את החשיפה לחדירה של מזיקים לצומח.

אפרת אביאני: בתוך המערכת הזאת הסיפור של חומרי הדברה הוא קריטי.

אפרת אביאני: אנחנו חוששים לעשות מהלך שהוא כל כך דרמטי, ולכן בליל התקציב התקבלה החלטה שסוגיית חומרי ההדברה תידון בצוות של שני מנכ"לי המשרדים.

אפרת אביאני: הדבר הזה עולה בקנה אחד עם החלטת הממשלה בליל התקציב וגם מתיישב עם זה שבמקביל יש לנו רפורמה ענקית שאנחנו צריכים את הכלי הזה.

אפרת אביאני: התיקון, לפי מה שאני מבינה, לא אמור להיות במסגרת חוק אלא במסגרת תיקון של תקנות.

טלי ארפי: גם וגם.

דנה רוטשילד: האימוץ, כמו שאנחנו הבנו אותו, יהיה בסעיף שמדבר על התקנות האירופיות.

דנה רוטשילד: תהיה שורה נוספת של הפניה לשאריות חומרי הדברה אירופיות, למעט פירות וירקות.

דנה רוטשילד: במקביל גם נתקן את התקנות המשותפות למשרד הבריאות ומשרד החקלאות.

נועה בן-שבת: התיקון של התקנות יוריד את כל המוצרים האחרים שהם לא פירות וירקות?

שי סומך: אלו תקנות באישור משרד הבריאות.

נועה בן-שבת: אתם רוצים להפוך את ההוראות האלו לפי חוק הגנת הצומח כך שלא תחול עליהן ההוראה הכוללת של עבירה על התקנות?

דנה רוטשילד: למעשה, כן.

דנה רוטשילד: היום יש בחוק הגנת הצומח הוראה מפלילה כללית.

דנה רוטשילד: הכוונה היא לבחון את הדברים מבחינת הצורך להפעיל היבטים פחות רלוונטיים או פחות נהוגים היום כמו הקודקס וכו', ולעשות הסמכה קונקרטית לעניין הזה, לתקן את זה גם במסגרת התקנות.

נועה בן=שבת: ואז לנו יהיה פה תיקון עקיף לחוק הגנת הצומח.

דנה רוטשילד: נכון.

נועה בן=שבת: כבר עכשיו, כבר במסגרת החקיקה הנוכחית.

דנה רוטשילד: כן.

אפרת אביאני: אם יש עניין של חומרי הדברה, צריך להחריג גם את המוצרים מן החי.

אפרת אביאני: כל אימות של תקינה אירופית, בין אם זה לגבי מזהמים כימיים, בין אם זה לגבי מזהמים מיקרו ביולוגיים ובין אם זה חומרי הדברה, ככל שזה נוגע למוצרים מן החי, המוצרים מן החי בחוץ.

נועה בן=שבת: זה אומר שהתקנות יישארו בנוגע לשאריות חומרי הדברה בחלב למשל?

אפרת אביאני: כל המוצרים מן החי מוחרגים מאימוץ ההוראות האירופיות.

אפרת אביאני: מקודם דיברנו על מזהמים כימיים וביולוגיים שעד היום היו ב-3א.

אפרת אביאני: עכשיו אומרים שגם חומרי הדברה, למעט פירות וירקות.

אפרת אביאני: אני רוצה להזכיר שזה גם למעט מוצרים מן החי.

נעם דן: הנושא השני הוא התקנים הרשמיים וצו סימון ואריזה של מזון.

נעם דן: התקנים הרשמיים והצו יבוטלו בחקיקה ראשית.

נעם דן: תוקם ועדה משותפת הכוללת את הנציגים של ועדת חריגים שבמסגרתה גם חבר משרד הבריאות, הממונה על התקינה במשרד הכלכלה והממונה על הגנת הצרכן, אשר תקבע אלו תקנים אירופיים יחולו בישראל לעניין סימון.

נועה בן-שבת: יש לנו הגדרה בחוק הקיים של חקיקת המזון.

נועה בן-שבת: בהגדרה של חקיקת המזון אנחנו מכניסים את האסדרה האירופית בנושא המזהמים, אבל כבר היום יש אמירה בפסקה (2): תקנים רשמיים לפי חוק התקנים החלים על מזון, לרבות על חומרים או מוצרים הבאים במגע עמהם.

נועה בן-שבת: את מדברת לא על כל התקנים הרשמיים.

נועה בן-שבת: אני מבינה שאתם רוצים לצמצם את הרשימה שמובאת במסגרת חקיקת המזון ולהגיד שלא כל התקנים הרשמיים האלה יהיו חלק מחקיקת המזון.

נועה בן-שבת: זאת אומרת, יהיה פה אולי איזה שיקול דעת.

נועה בן-שבת: אני לא חושבת שהוועדה צריכה להופיע פה בחקיקה.

נועה בן-שבת: יכול להיות שצריך להשאיר שיקול דעת לשר לקבוע איזה תקנים כן נחשבים לחקיקת המזון ואיזה תקנים לא נחשבים לחקיקת המזון.

אביר קארה: אם מבטלים את התקן, בשביל מה צריך סימון?

אביר קארה: יש את הנושא של ה-150 תקנים.

אביר קארה: אם אתם מבטלים אותם, איזה סימון אתם עושים על המוצר?

פנינה אורן שנידור: הרעיון הוא שבכל ה-160 יהיה שימוע ציבורי.

פנינה אורן שנידור: יתכן שנבטל 140 תקנים.

אביר קארה: אם ביטלת אותם, למה צריך צו לסמן אותם?

אביר קארה: בואו נבטל את הצו.

פנינה אורן שנידור: היום תקן 1145 זאת החקיקה המחייבת בנושא של סימון.

פנינה אורן שנידור: כל זמן שמדינת ישראל לא עשתה חקיקת סימון של עצמה ברור שהנושא של התקן ימשיך לחול.

פנינה אורן שנידור: זו דוגמה אחת לתקן שבכל מצב ימשיך להיות רשמי ומחייב לפי חוק התקנים.

פנינה אורן שנידור: כל התקנים נשארו עד היום בגלל שבמדינת ישראל לא הייתה חקיקה רוחבית בנושא של מזהמים.

פנינה אורן שנידור: אנחנו נעשה את השינוי, אבל הוא צריך להיות בשום שכל.

נעם דן: ברירת המחדל שהתקנים יבוטלו, למעט מה שיוחלט על ידי מנהלת רשות המזון בהסכמת ועדת חריגים.

נועה בן-שבת: מה זאת אומרת "בהסכמת ועדת חריגים"?

נועה בן-שבת: כרגע ההצעה שדיברת עליה אומרת שבחקיקת המזון נשאיר רק תקנים רשמיים לפי חוק התקנים שחלים על מזון ואלה שייקבעו על ידי השר ובהסכמת שר הבריאות, בהסכמת שר האוצר או הסכמה של איזה שרים שאתם רוצים.

נועה בן-שבת: אם לא, הסיטואציה תהיה שדברים שהם מאוד יסודיים, כמו סימון מזון שיכול להיות לאלרגנים, לחנק או לכל מיני דברים מאוד משמעותיים, יבוטלו , ואני לא יודעת אם אנחנו רוצים להגיע לתוצאה כזאת.

נעם דן: כל נושא הבטיחות והבריאות מוסדר כבר עכשיו במסגרת ההפניה למזהמים ביולוגים וכימיים.

נעם דן: מה שיישאר בתקנים הם לא היבטי הבטיחות אלא נושא הסימון.

נעם דן: השאלה האם להשאיר את אותם תקנים תהיה במסגרת ועדה משותפת שחברים בה משרד הכלכלה, משרד האוצר, הממונה על התקינה והממונה על הגנת הצרכן.

נועה בן-שבת: יש פה הסכמה ממשלתית שהגיעה בדמות הצעת החוק.

נועה בן-שבת: הצעת החוק לא דיברה על הדבר הזה.

נועה בן-שבת: כרגע אנחנו מדברים על ביטול כל התקנים, והשאלה אם תקן בנוגע לאזהרת חנק - -

פנינה אורן שנידור: אזהרת חנק זה בתקנות.

פנינה אורן שנידור: אם יש סעיף בתקנים שדן בנושא של בטיחות - אנחנו שמרנו עליו.

פנינה אורן שנידור: הוא מעוגן בתקנות או בחקיקה אירופית שאנחנו מאמצים.

פנינה אורן שנידור: את הנושא של בטיחות סגרנו.

פנינה אורן שנידור: אנחנו נשמור על תקנים שהם הרכב המוצר.

פנינה אורן שנידור: בכל עולם התוכן של מזון יש 10 או 12 תקנים שנשמרים בגלל האותנטיות, בגלל ההרכב שלהם, והם מוסדרים בחקיקה, לא בתקן, ולשם פנינו.

פנינה אורן שנידור: יש דיון על הדבש בוועדת התקינה במכון התקנים מ-2013 שלא הגיע לידי סגירה.

פנינה אורן שנידור: בדיונים האלה אנחנו מסתכלים על אירופה, מעתיקים ומאמצים.

פנינה אורן שנידור: הרעיון פה הוא לקצר תהליכים, לפשט, וכמובן לשמור על האיזון והאינטרסים של כל בעלי העניין.

נועה בן-שבת: אני חושבת שאותם תקנים רשמיים שייקבעו על ידי השר צריכים להיכתב וכל המאחורה של זה, איפה שנעשית עבודת המטה הממשלתית, לא צריך לבוא לידי ביטוי בחקיקה ראשית.

נועה בן-שבת: אני לא חושבת שנכון להכניס פה את המועדים.

נועה בן-שבת: אם אנחנו עושים כרגע את השינוי, ממילא ברגע שהחוק הזה ייכנס לתוקף גם התיקון הזה ייכנס לתוקף.

נועה בן-שבת: אם אין צו, התקנים האלה לא יהוו חלק מחקיקת המזון.

מיכאל ביטון: איך אפשר לעשות את זה במסלול המשפטי?

נועה בן-שבת: אני מציעה לעשות תיקון בהגדרה של חקיקת המזון כך שבפסקה (2), אחרי "תקנים רשמיים לפי חוק התקנים החלים על מזון, לרבות על חומרים או מוצרים הבאים במגע עם מזון", נוסיף: שנקבעו בצו על ידי השר.

נועה בן-שבת: אני חושבת שבעייתי להכפיף לוועדת חריגים.

נועה בן-שבת: אני לא חושבת שיש טעם להגיד איזו ועדה בחנה את התקנים ועד איזה תאריך.

נועה בן-שבת: ברגע שהחוק הזה ייכנס לתוקף, רק מה שייקבע בצו חדש יהווה חלק מחקיקת המזון.

הראל שליסל: תיאורטית, אם אין צו, מה המשמעות?

קריאה: מה שאני לא מצליחה להבין בהצעה שלך זה מה קורה עם התקנים שקיימים היום.

קריאה: מה שאת מציעה זה השלב השני.

קריאה: איך אנחנו פותרים את קיומם של התקנים היום?

נועה בן-שבת: את קיומם של התקנים תפתרו בדרך שקבועה בחוק התקנים, תעשו את אותו מהלך בין משרדי שאתם רוצים לביטול התקנים בצורה מסודרת.

נועה בן-שבת: את מה שייחשב חקיקת מזון תפתרו דרך ההגדרה של חקיקת המזון.

הראל שליסל: רצינו להימנע משני מסלולים, משני עולמות.

הראל שליסל: רצינו לייצר מסלול שבו התקנים לא קיימים, הם מבוטלים, למעט מה שיביא אותו צוות מקצועי.

הראל שליסל: אל תשלחי אותנו לעוד מנגנונים.

הראל שליסל: אני רוצה תהליך בחוק שגומר את האירוע.

נועה בן-שבת: תהליך בחוק שגומר את האירוע אומר שתקנים חלים רק אם הם נקבעו בצו.

נועה בן-שבת: אם הם לא נקבעו בצו הם לא חלק מחקיקת המזון.

נועה בן-שבת: זה נכון שיכול להיות שעניינים מסוימים תצטרכו לבטל, להפקיע את הרשמיות שלהם, אבל פה, מבחינת חקיקת המזון, מבחינת מה מהווה תנאי - -

מיכאל ביטון: רק מה שייקבע בצו, וכדאי שיהיה צו.

מיכאל ביטון: זה אמור לדרבן את כולם להביא את הצו הזה.

נעם דן: ולהוסיף את הסעיף שמבטל.

נועה בן-שבת: אני לא יודעת אם צריך את הסעיף שמבטל, כי אומרת לי פנינה: אני לא יודעת לעשות היום רשימה של תקנים ולבטל אותם.

נועה בן-שבת: צו זה מה שמבטל.

נעם דן: אבל אם אין צו?

מיכאל ביטון: תעבדו את זה, תסגננו את זה, תלכו על הנוסח.

מיכאל ביטון: לדעתי זה די טוב, זה פותר הרבה בעיות.

אנואר חילף: מדובר בכפל רגולטורי, בבזבוז משאבים ממשלתיים.

אנואר חילף: יש פה רגולטור שאמר שנושא הבטיחות כבר מוסדר אצלו, אם בחוק, אם בתקנות.

אנואר חילף: רוב התקנים אינו נדרש.

אנואר חילף: לא צריך להמשיך עם כל התקנים המיותרים האלה.

אנואר חילף: אני חושב שנכון להמשיך עם מנגנון שמבטל את רוב התקנים.

מיכאל ביטון: זה מה שהיא מציעה.

מיכאל ביטון: היא אומרת: תבטל הכל, ותביא צו שאומר מה לא בוטל.

טלי ארפי: מבטלים הכל, אבל בצורה ברורה.

טלי ארפי: התקנים בטלים, אלא אם כן נקבעו תקנים בצו.

מיכאל ביטון: זה דיוק לשוני שתעשו ביניכם היום.

רוית ארבל: ההצעה של נועה פותרת רק את העניין של התקנים הרשמיים.

רוית ארבל: בהגדרה של חקיקת המזון יש תקנים רשמיים וגם צווים לפי חוק הגנת הצרכן שמחילים את התקנים שהם לכאורה לא רשמיים אבל מחייבים מכוח זה שהצווים מאלצים אותם.

רוית ארבל: זו מאסה די גדולה.

רוית ארבל: אני מציעה שההצעה המעשית של נועה תהיה לא רק לגבי התקנים הרשמיים אלא גם לגבי אותן תוספות בצווים שמאמצים את התקנים הנוספים שהם לא רשמיים.

נועה בן-שבת: השאלה מי השר האחראי לצווים האלה.

פנינה אורן שנידור: זה שר הכלכלה ושר הבריאות.

פנינה אורן שנידור: זה הצו של הגנת הצרכן שדיברנו עליו.

רוית ארבל: רק צווים של שני השרים, זה מה שהוכלל בחקיקת המזון.

אפרת אביאני: מה לגבי תקנים שהיום נקבעים בהתייעצות עם שרים נוספים?

מיכאל ביטון: אנחנו נמשיך בהקראה.

מיכאל ביטון: את הניסוח הזה תדייקו יותר ביניכם אחר כך.

נועה בן-שבת: אנחנו עוברים לדבר על הבשר.

נועה בן-שבת: (3) בסעיף 9(א), בהגדרות "בשר טרי" ו"בשר מיושן", במקום "מאפס מעלות צלסיוס" יבוא "ממעלת צלסיוס אחת מתחת לאפס";

פנינה אורן שנידור: התיקון הזה בוצע בדיונים משותפים עם משרד רוה"מ ומשרד החקלאות כשאושר ייבוא של בשר מצונן למדינת ישראל.

פנינה אורן שנידור: על מנת לאפשר לעמוד בתקופה של אורך חיי מדף, אנחנו מתאימים את עצמנו לחקיקה הנוהגת באירופה, ומורידים מעלה מתחת לאפס.

נועה בן-שבת: (4) אחרי סעיף 4 יבוא: "ייצור ייבוא או 4א.

נועה בן-שבת: עוסק במזון לא ייצר, ייבא או ימכור מזון בניגוד לחיקוק המנוי מכירה של מזון בפסקה (א1) להגדרה "חקיקת המזון", אלא אם כן נקבע בניגוד להוראות במפורש אחרת בחיקוק כאמור.

נועה בן-שבת: "; האיחוד האירופי שהוחלו בישראל (4א) בסעיף 15, אחרי פסקה (1) יבוא: "הוראות סימון לפי ההוראות המאומצות כהגדרתן בסעיף 3א.

נועה בן-שבת: " סעיף 15 הוא סעיף שעוסק בהוראות הסימון.

נועה בן-שבת: אם יש סימון שנדרש לפי ההוראות המאומצות לפי הדין האירופי, אז הוראות הסימון האלה יקבלו את אותו מעמד, זאת אומרת, תהיה חובה לסמן אותן כפי שנדרש לפי סעיף 15.

נועה בן-שבת: יש חוק שעוסק במועד כניסה לתוקף של הוראות סימון שמוחלות על מזון ארוז מראש.

נועה בן-שבת: זה חוק שעבר פה בוועדת הכלכלה.

נועה בן-שבת: הוא קובע שהוראת סימון שחלה על מזון לא נכנסת לתוקף במשך שנתיים אלא אם כן היא עברה איזו שהיא ועדה שיושבת במשרד הכלכלה שאפשרה לקצר את התוקף.

נועה בן-שבת: השאלה אם צריך להחריג את אותן הוראות שמאומצות מהדין האירופי, מאותו חוק שמעכב את החלת הוראות סימון מזון ארוז מראש.

שי סומך: אנחנו מסכימים שתהיה החרגה בחוק.

נועה בן-שבת: זאת אומרת, אם יש הוראת סימון בדין האירופי, זה יחול באופן מיידי עם הטלת השינוי.

רז הילמן: חוק קביעת מועד הוראת סימון הוא חוק מאוד חשוב.

רז הילמן: הנושא של הסימון במזון הוא נושא מאוד משמעותי.

רז הילמן: הרגולציה על סימון רחבה ועצומה, לכן עשו את החוק הבאמת חריג הזה.

רז הילמן: זה חוק שאין בתחום אחר.

רז הילמן: החוק בא ואומר שבאופן מיידי אפשר להתחיל הוראת סימון חדשה שנקבעה, ונותנים תקופה מוגדרת שבמהלכה אפשר לעדכן את כל שאר המוצרים, את אלה שכבר יצאו או אלה שבמלאים.

רז הילמן: החוק הזה חשוב גם במקרה של אימוץ הוראה מאירופה.

רז הילמן: אני לא רואה סיבה להחריג את הנושא.

רז הילמן: אין פה איזו סכנה לציבור אם זה ייעשה באופן הדרגתי.

נועה בן-שבת: אנחנו מדברים על מזהמים.

נועה בן-שבת: האסדרה האירופית נוגעת לדברים מסוכנים, לא שעכשיו מבקשים לתת לי איזה מידע לא חשוב על החומר.

נועה בן-שבת: מדברים על מזהמים שנמצאים במזון.

נועה בן-שבת: השאלה אם הוראת הסימון פחות חשובה מההוראה שחשוב לי לאמץ מאירופה.

קריאה: אפשרנו מתן עיכוב באימוץ, כדי לתת למפוקחים, לעוסקים במזון זמן התארגנות.

קריאה: יש אפשרות כזאת.

רז הילמן: את זה לא נתנו לסימון.

רז הילמן: השאלה אם יש את זה גם לסימון.

קריאה: גם וגם.

קריאה: אם יש הוראה מאומצת שהיא סימון, גם לגביה יש את האפשרות לתת לעוסקים זמן להתארגנות.

נועה בן-שבת: אפשר להכניס את ההוראה הזאת שנותנת פטור מהדחייה של הסימון למשך שנתיים?

נועה בן-שבת: בעמוד 31 לנוסח יש הצעה לתקן את אותו חוק של קביעת מועד כניסה לתוקף, ולהחריג בו את הוראות הסימון שנקבעו באסדרה של האיחוד האירופי, כי ההנחה היא שאם הרצון הוא לפתוח את השוק ולאפשר ייבוא וייצור מלאים, צריך גם את הוראות הסימון להחיל באופן מיידי או עם דחייה.

נועה בן-שבת: (4ב) בסעיף 22 (א) במקום "שנקבעה" יבוא "שקיימת".

נועה בן-שבת: (5) במקום סעיף 41 יבוא: "החובה לקבל 41.

נועה בן-שבת: (א) יצרן של מזון לא ייצר מזון אלא אם כן יש אישור ייצור נאות בידיו אישור ייצור נאות מאת מנהל שירות את הרובד הנוסף המזון, בלי לגרוע מחובתו לקבל רישיון ייצור.

נועה בן-שבת: למה דורשים את הרובד הנוסף מעבר לרישיון הייצור של האישור ייצור נאות?

נועה בן-שבת: מה באה ההוראה הזאת להשיג?

פנינה אורן שנידור: חלק מהרפורמה פה זה אימוץ חקיקה אירופית.

פנינה אורן שנידור: כל עוסק במזון באירופה, בין אם הוא מייצר מזון, מייבא מזון, משווק מזון, נדרש לנהל מערכת בטיחות עצמית ובקרה על מנת להבטיח שהמזון שהוא מייצר, מוכר ומשווק עומד בדרישות הרגולציה.

מיכאל ביטון: בסעיף הזה נמשיך לדון בשעה 16:30.